{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":67,"n_cols":6,"rows_kept":67,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Pravobranitelj za djecu RH","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Sukladno ovlasti iz članka 10. Zakona o pravobranitelju za djecu („Narodne novine“ br. 73/17), dostavljamo naše mišljenje na Nacrt prijedloga Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, na odredbe čija primjena posredno i neposredno utječe na realizaciju prava i interesa djece.\nInicijativa se temelji na problematici o kojoj smo upoznati obraćanjem većeg broja stranaka, koja upućuju na potrebu dodatne intervencije kako bi se zaštitila prava i interesi djece.\nNačelno, radi se o inicijativi koja se odnosi na zaštitu najboljeg interesa djeteta koje potražuje sredstva za svoje uzdržavanje vezano za rokove i troškove postupka i prioriteta u naplati uzdržavanja i razmjernog namirenja."]
[2,"Ured pučke pravobraniteljice","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Sukladno Zakonu o pučkom pravobranitelju (NN 76/12), upućujemo Vam mišljenje na Nacrt prijedloga Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, s Konačnim prijedlogom Zakona (dalje: Prijedlog zakona), koji je u javnom savjetovanju do 28. svibnja 2018. godine. Pučka pravobraniteljica, postupajući po pritužbama građana te s obzirom na dostupne podatke, prati probleme s kojima se građani susreću u postupku provedbe ovrhe koji se vodi kod Financijske agencije (dalje: FINA).\n\nOpćenito u kontekstu ovrhe, u Izvješću za 2017. godinu upućena je preporuka Ministarstvu pravosuđa da se izradi prijedlog novog Ovršnog zakona i drugih propisa koji se primjenjuju u provedbi ovrhe, kojima će se usvojiti pravedan, jednostavan, jeftin, sustavno održiv i učinkovit model ovrhe i kojim će biti zaštićena procesna ravnoteža stranaka te dostojanstvo ovršenika. Pritom je istaknuto da u procesu njihova donošenja treba izbjeći praksu učestalih izmjena propisa kojima se ovrha uređuje i pritom stvaranje nejasnog i nepreglednog niza pravila koja ne rješavaju sve praktične probleme te vode u pravnu nesigurnost. Treba iznaći i opredijeliti se za stabilna rješenja, utemeljena na jednostavnim, jasnim i sustavnim osnovama, prethodno predvidjeti njihove dugoročne učinke te ih kontinuirano i provoditi, napuštajući praksu nedosljedne i kazuističke normativne aktivnosti koja slijedi tek nakon što problem već nastane.\n\nU skladu s navedenim, ne osporavajući potrebu uređenja pitanja koja se navode u Ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koja se uređuju Zakonom, nije razvidno zbog čega se u ovom trenutku predlaže donošenje posve novog Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i to po hitnom postupku, posebno s obzirom na podatke prema kojima Ministarstvo pravosuđa radi na prijedlogu novog, cjelovitog Ovršnog zakona koji predstavlja osnovni propis kojim se ovrha uređuje i na koji se ovaj zakon naslanja, pa već sada postoji vjerojatnost da će njegovo donošenje zahtijevati dodatne izmjene i dopune ovog zakona. Također, iako se navodi kako se ovaj Prijedlog zakona i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača donose u svojevrsnom „paketu“, nije jasno jesu li oni u dovoljnoj mjeri međusobno usklađeni ili će dovesti do još veće pravne nesigurnosti kako za tijela koja ih provode, tako i za građane. U tom kontekstu bilo bi poželjno razmotriti i prijedlog da se provedba ovrhe na novčanim sredstvima propiše Ovršnim zakonom, uz prethodnu detaljnu analizu i sveobuhvatno usklađivanje s cijelim sustavom ovrhe.\n\nZa Nacrt Prijedloga zakona nije učinjena procjena učinaka propisa već se u njegovim prijelaznim odredbama utvrđuje obveza njezine naknadne provedbe u roku od dvije godine od stupanja na snagu, bez detaljnog navođenja razloga zbog kojih se on sada izuzima od daljnjeg postupka procjene učinaka propisa. Naime, sukladno članku 17. Zakona o procjeni učinaka propisa (NN 44/17), ovi razlozi bi trebali biti detaljno navedeni.\n\nVezano uz odredbu članka 4. stavaka 6. i 7. Prijedloga zakona ukazujemo kako su nam se građani obraćali u situacijama u kojima su se zbog pogrešne pasivne legitimacije našli pod teretom ovrhe za tuđi dug te se, imajući u vidu posljedice koje po njih u takvim slučajevima nastaju, obrazloženje ovih odredbi ne čini dostatnim da bi se one činile opravdanim. Naime, potrebno je iznaći način da se rizik od pogrešne pasivne legitimacije ukloni i da se pogrešno identificiranom ovršeniku pruži veća i djelotvornija zaštita od ove, u kojoj ona ovisi o njegovoj daljnjoj aktivnosti i pokretanju posebnih postupaka pred sudom u kojima će dokazivati nedopuštenost ovrhe i ostvarivati pravo na naknadu štete. Potrebno je preispitati i obrazložiti postojanje procesne ravnopravnosti ovrhovoditelja i ovršenika u postupku koji provodi FINA, odnosno njihove jednakosti oružja, te ima li ovršenik u ovom slučaju jednaku razumnu mogućnost da u postupku provedbe ovrhe na njegovim novčanim sredstvima brani svoja prava pod uvjetima koji ga ne stavljaju u bitno nepovoljniji položaj u odnosu na ovrhovoditelja. \n\nVezano uz odredbu članka 4. stavka 9. ukazujemo na potrebu da se kod donošenja novog pravilnika kojim se uređuje način i postupak provedbe ovrhe na novčanim sredstvima iznađe način i unaprijede njegove odredbe kako bi se postiglo potpuno ostvarivanje zakonom zajamčene zaštite primanja i naknada koje su izuzete od ovrhe, odnosno dijela primanja i naknada na kojima je ovrha ograničena. Naime, u više izvješća smo kao problem istaknuli slučajeve u kojima su, između ostalog i zbog trajanja komunikacije između FINA-e, banke i uplatitelja zaštićenog primanja, građanima zaštićena primanja ovršena, iako su na vrijeme obavijestili FINA-u o uplatitelju zaštićenog primanja te otvorili poseban račun.\n\nU tom smislu, a u svezi članaka 27. i 28., dodatno predlažemo razmotriti da se predvidi prekršajna odgovornost FINA-e i banke u slučajevima kada izda, odnosno izvrši nalog za provedbu ovrhe na novčanim sredstvima, odnosno na računima iz članka 4. stavka 3. Prijedloga zakona.\n\nU članku 9. stavku 9., a u svezi s člankom 27. stavkom 4., predlažemo propisati rok u kojem je FINA dužna postupiti na propisani način.\n\nU svezi naknada iz članka 22. Prijedloga zakona, u izvješćima pučke pravobraniteljice podnesenim Hrvatskom saboru, već smo više puta ukazali kako one u većoj mjeri opterećuju manje dugove i otežavaju njihovo podmirenje, dok je kod većih iznosa dugova njihov udio zanemariv. Primjera radi, u slučaju pritužiteljice kojoj se izravnom naplatom s mirovine uzima 300,00 kuna radi naplate iznosa po osnovi zakonskog uzdržavanja unuka, FINA je naplatila 182,00 kune naknade koja u redoslijedu namirenja prethodi glavnici. U nekim slučajevima naplata ovako visokih naknada može dovesti u pitanje dostatnost sredstava na računu ovršenika za potpunu naplatu glavnice, što u navedenom slučaju dovodi do ugroze zaštite prava posebno osjetljivih skupina. Stoga navedeno prvenstveno predlažemo uzeti u obzir kod donošenja Pravilnika o vrstama i visini naknada za obavljanje poslova propisanih Zakonom o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima te ponavljamo preporuku da se analizira svrhovitost i razmjernost naknada FINA-e i da se ovim Prijedlogom zakona i pravilnikom propišu samo nužne naknade u nužnim i razmjernim iznosima. U tom kontekstu predlažemo preispitati i odredbu članka 22. stavka 6. Prijedloga zakona, obzirom da nije jasan razlog zbog kojeg bi ovršenik bio dužan platiti naknadu za vraćanje naplaćene zadužnice (pretpostavljamo i bjanko zadužnice)."]
[3,"UDRUGA BLOKIRANI","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","UDRUGA BLOKIRANI upućuje mišljenje na NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA (dalje: Prijedlog zakona), koji je otvoren do 28. 05. 2018. godine.\n\nUVOD:\nUdruga Blokirani od 2014. prati problem zaduženosti građana i zaštite njihovih prava te sudjeluje pri javnim raspravama oko prijedloga rješenja.\n\nGlobalna ekonomska kretanja, a osobito pojava snažnih financijskih kriza, recesija, divljanje zateznih kamata već ionako insolventnog stanovništva, gašenja radnih mjesta, obrta i malih tvrtki potakla su niz zemalja EU na dubinsko preispitivanje pravnih postupaka s kojima se nastojalo pomoći stanovništvu (a i privredi) da prežive izazove prezaduženosti u vrijeme promijenjenih okolnosti.\nNe u Hrvatskoj!\nHrvatska ustraje u nesrazmjernom kažnjavanju (kamatarenju) prezaduženih i financijski uništenih kućanstava, a drugom rukom \"velikodušno\" briše milijarde privatnog duga tvrtkama.\n\n\nOPĆI KOMENTAR NA TOČKU II.\nOCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI\n\n\nKad u Hrvatskoj govorimo o ovršnim zakonima moramo govoriti svjesni da govorimo o socijalno vrlo važnim temama pa krenuti od važnog.\n\nUVOD:\nPonajprije krenuti od preispitivanje odgovornosti političke vlasti za rast privatnog duga, za pravnu diskriminaciju oko privatnog duga tvrtki u suodnosu na privatni dug kućanstva, za socijalnu neosjetljivost do socijalno ugroženih građana RH, za poticanje trenda beskućništva, te razvoj apsolutnog siromaštva sve kroz ovršne i stečajne zakone.\nUjedno se nadovezati na odgovornost političara zbog 20 godina urušavanja BDP-a, recesija, smanjenja opće potrošnje, zaustavljanja rasta privrede, niskih plaća, pravne nesigurnosti...\n\n\nTEMA:\nTek tada možemo početi razgovarati i o Ovršnim zakonima, i iz komparativne (stručne) perspektive razmotriti u kojem bi smjeru novi projekt trebao ići uzimajući u obzir sva dosadašnja (loša) iskustva.\n\nJer usvojili smo masu ovršnih zakona.\nA dug se ne smanjuje nego je sve veći.\nDug galopira! Ne smanjuje se. Sve je veći!\n\nBez obzira na silnu inventivnost \"političkih programa alla hrvatska ovrha\".\n\nVjerujemo da je svima dobro poznato da je posljednja novela Ovršnog zakona tek nedavno i to maltene jednoglasno usvojena u Saboru bez ijednog glasa protiv, a da se odmah ni puni dan poslije, najavilo da je došlo vrijeme da se počne pisati potpuno novi Ovršni zakon (na kojem se upravo i radi).\nPa se stoga pitamo, a što će nam onda ova \"hitna izmjena Prijedloga zakona\".\n\nVjerujemo također da je svima dobro poznato da je \"pisanje ovršnog \" odavno u Hrvatskoj izgubilo ozbiljan značaj stručnog promišljanja jednog vrlo važnog sistemskog zakona iz procesnog prava pa se \"pisanje ovršnog\" pretvara u politički program sfere neozbiljnih obećanja po osnovi kojih se ili dobivaju ili gube izbori.\n\nDa bi paradoks bio potpun podsjećamo da od 1996. godine do danas, Ovršni zakon pretrpio čak 21. velike izmjene,a pred vratima je i 22. i stvarno ne vidimo nikakvog razloga da se -na brzinu- gura ova izmjena Prijedloga zakona s obzirom na to da smo mogli već svi naučiti da od 1996. godine do danas, uza svih 22 izmjene Ovršnog zakona, privatan dug \"podivljao\" i svrstao Hrvatsku na dno Europske unije (po pitanju siromaštva, korupcije, pravne nesigurnosti, diskriminacije...).\n\nNaime, nakon gotovo dva desetljeća u kojima su reforme ovrhe bile provođene pod raznim marketinškim sloganima došlo je do zamora. Pretjerali ste.\nNemojte više davati ovakve prijedloga u ravni političkih programa.\nPustite struku da piše zakone, multidisciplinarne stručnjake.\n\nOvršni zakon (i) postali su nepregledni, nerazumljivi, komplicirani i više ga ni oni koji bi ga trebali provoditi ne mogu tumačiti.\n\nDa bi sustav mogao funkcionirati, da bi građani Hrvatske preživjeli \"reforme ovršnog\" potrebno je strateški misliti, provjeri i predvidi posljedice, planiraj zakon na osnovi argumenata , analiza, projekcija i empirijsko komparativnih istraživanja i ako vidiš da si na dosadašnjem pristupu \"pobio svu plavu ribu\", ne čekaj da i kitovi crknu nego mijenjaj pristup.\nJer hrvatski sustav ovrhe je jedan od najnepravednijih, najkompliciranijih, najskupljih i najneuspješnijih u Europi ( ne brojimo broj ovršnih postupaka nego tvrdnju temeljimo na apsolutnom rastu privatnog duga).\n\nI još jedna vrlo važna opaska.\nJavni bilježnici, Ministarstvo financija, HTV, agencije za utjerivanje dugova ... nisu \"tribunal\".\nSamo sud, nezavisni sud, pravično suđenje bi u suvremenoj, demokratskoj državi mogao imati legalnu mogućnost da \"nekom\" u okviru primjerenosti \"kazne\" na određen rok blokira određen dio extra profita s privatnih bankovnih računa.\n\nNikako ne da npr. razni d.o.o. , npr agencije za utjerivanje dugova  blokiraju hrvatskim građanima za svoj extra profit - sve račune, štednju, kartice, namjenska sredstva, uskrsnicu, povrat poreza, božićnicu, EU sredstva za poljoprivredu... - kako to Hrvatska još uvijek omogućuje.\n\nUDRUGA BLOKIRANI NE PRISTAJE na Prijedlog zakona."]
[4,"ANA LOVRINOV","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","S obzirom da je u tijeku izrada potpuno novog Ovršnog zakona, doista nije jasno iz kojeg se razloga po hitnom postupku donosi Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Naime, Ovršni zakon je temeljni zakon koji uređuje kako postupak određivanja ovrhe, tako i postupak provedbe ovrhe na svim predmetima i sredstvima ovrhe. Dualizam zakona koji uređuju pitanje provedbe ovrhe na istom predmetu ovrhe (novčana sredstva) doveo je do problema u praksi zbog tumačenja pojedinih odredbi iz oba zakona koje se međusobno kontradiktorne ili međusobno isključive, a što je dovelo i do različitog postupanja u sličnim situacijama. Iz navedenog razloga bi odredbe ovog zakona trebalo inkorporirati u Ovršni zakon, čime bi se postiglo da je ovršni postupak propisan samo jednim zakonom, što bi u svakom slučaju dovelo do jasnijeg i konzistentnijeg uređenja ovršnog postupka kao i pravne sigurnosti građana koji bi radi zaštite svojih prava imali izvor u jednom zakonu, a ne u više njih. Slijedom navedenog, predlaže se odustati od donošenja posebnog Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima te njegove provedbene odredbe inkorporirati u budući Ovršni zakon, što bi u konačnici imalo za posljedicu i jasnije uređenje ovršnog postupka i mogućnost građana da se lakše upoznaju sa svojim pravima i eventualnim obvezama, a ne da lutaju po gomili propisa i pritom se teško ili nikako snalaze."]
[5,"UDRUGA BLOKIRANI","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nII. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","UDRUGA BLOKIRANI upućuje mišljenje na NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA (dalje: Prijedlog zakona), koji je otvoren do 28. 05. 2018. godine.\n\nUVOD:\nUdruga Blokirani od 2014. prati problem zaduženosti građana i zaštite njihovih prava te sudjeluje pri javnim raspravama oko prijedloga rješenja.\n\nGlobalna ekonomska kretanja, a osobito pojava snažnih financijskih kriza, recesija, divljanje zateznih kamata već ionako insolventnog stanovništva, gašenja radnih mjesta, obrta i malih tvrtki potakla su niz zemalja EU na dubinsko preispitivanje pravnih postupaka s kojima se nastojalo pomoći stanovništvu (a i privredi) da prežive izazove prezaduženosti u vrijeme promijenjenih okolnosti.\nNe u Hrvatskoj!\nHrvatska ustraje u nesrazmjernom kažnjavanju (kamatarenju) prezaduženih i financijski uništenih kućanstava, a drugom rukom \"velikodušno\" briše milijarde privatnog duga tvrtkama.\n\n\nOPĆI KOMENTAR NA TOČKU II.\nOCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI\n\n\nKad u Hrvatskoj govorimo o ovršnim zakonima moramo govoriti svjesni da govorimo o socijalno vrlo važnim temama pa krenuti od važnog.\n\nUVOD:\nPonajprije krenuti od preispitivanje odgovornosti političke vlasti za rast privatnog duga, za pravnu diskriminaciju oko privatnog duga tvrtki u suodnosu na privatni dug kućanstva, za socijalnu neosjetljivost do socijalno ugroženih građana RH, za poticanje trenda beskućništva, te razvoj apsolutnog siromaštva sve kroz ovršne i stečajne zakone.\nUjedno se nadovezati na odgovornost političara zbog 20 godina urušavanja BDP-a, recesija, smanjenja opće potrošnje, zaustavljanja rasta privrede, niskih plaća, pravne nesigurnosti...\n\n\nTEMA:\nTek tada možemo početi razgovarati i o Ovršnim zakonima, i iz komparativne (stručne) perspektive razmotriti u kojem bi smjeru novi projekt trebao ići uzimajući u obzir sva dosadašnja (loša) iskustva.\n\nJer usvojili smo masu ovršnih zakona.\nA dug se ne smanjuje nego je sve veći.\nDug galopira! Ne smanjuje se. Sve je veći!\n\nBez obzira na silnu inventivnost \"političkih programa alla hrvatska ovrha\".\n\nVjerujemo da je svima dobro poznato da je posljednja novela Ovršnog zakona tek nedavno i to maltene jednoglasno usvojena u Saboru bez ijednog glasa protiv, a da se odmah ni puni dan poslije, najavilo da je došlo vrijeme da se počne pisati potpuno novi Ovršni zakon (na kojem se upravo i radi).\nPa se stoga pitamo, a što će nam onda ova \"hitna izmjena Prijedloga zakona\".\n\nVjerujemo također da je svima dobro poznato da je \"pisanje ovršnog \" odavno u Hrvatskoj izgubilo ozbiljan značaj stručnog promišljanja jednog vrlo važnog sistemskog zakona iz procesnog prava pa se \"pisanje ovršnog\" pretvara u politički program sfere neozbiljnih obećanja po osnovi kojih se ili dobivaju ili gube izbori.\n\nDa bi paradoks bio potpun podsjećamo da od 1996. godine do danas, Ovršni zakon pretrpio čak 21. velike izmjene,a pred vratima je i 22. i stvarno ne vidimo nikakvog razloga da se -na brzinu- gura ova izmjena Prijedloga zakona s obzirom na to da smo mogli već svi naučiti da od 1996. godine do danas, uza svih 22 izmjene Ovršnog zakona, privatan dug \"podivljao\" i svrstao Hrvatsku na dno Europske unije (po pitanju siromaštva, korupcije, pravne nesigurnosti, diskriminacije...).\n\nNaime, nakon gotovo dva desetljeća u kojima su reforme ovrhe bile provođene pod raznim marketinškim sloganima došlo je do zamora. Pretjerali ste.\nNemojte više davati ovakve prijedloga u ravni političkih programa.\nPustite struku da piše zakone, multidisciplinarne stručnjake.\n\nOvršni zakon (i) postali su nepregledni, nerazumljivi, komplicirani i više ga ni oni koji bi ga trebali provoditi ne mogu tumačiti.\n\nDa bi sustav mogao funkcionirati, da bi građani Hrvatske preživjeli \"reforme ovršnog\" potrebno je strateški misliti, provjeri i predvidi posljedice, planiraj zakon na osnovi argumenata , analiza, projekcija i empirijsko komparativnih istraživanja i ako vidiš da si na dosadašnjem pristupu \"pobio svu plavu ribu\", ne čekaj da i kitovi crknu nego mijenjaj pristup.\nJer hrvatski sustav ovrhe je jedan od najnepravednijih, najkompliciranijih, najskupljih i najneuspješnijih u Europi ( ne brojimo broj ovršnih postupaka nego tvrdnju temeljimo na apsolutnom rastu privatnog duga).\n\nI još jedna vrlo važna opaska.\nJavni bilježnici, Ministarstvo financija, HTV, agencije za utjerivanje dugova ... nisu \"tribunal\".\nSamo sud, nezavisni sud, pravično suđenje bi u suvremenoj, demokratskoj državi mogao imati legalnu mogućnost da \"nekom\" u okviru primjerenosti \"kazne\" na određen rok blokira određen dio extra profita s privatnih bankovnih računa.\n\nNikako ne da npr. razni D.O.O. nepoznate vlasničke strukture u rangu Agencija za utjerivanje dugova ( za svoj extra profit) slobodno blokira 325 000 građana RH sve račune, štednju, kartice, namjenska sredstva, uskrsnicu, povrat poreza, božićnicu, EU sredstva za poljoprivredu...kad i koliko im se učini zgodno blokirati i konfiscirati  - a kako im to Hrvatska još uvijek dozvoljava."]
[6,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI OVRHE NA NOVČANIM SREDSTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nII. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Ovrha na novčanim sredstvima je trenutno izuzetno učinkovita te je potrebno imati na umu da tako treba ostati.\nNadalje, rok od 6 mjeseci za deblokadu predmeta u kojma nema uplate je prekratak rok. Radi se o razdoblju kraćem od prosječnog roka nezaposlenosti (razdoblje između dva zaposlenja). Rok od svega 6 mjeseci, ovrhovoditelja sa navedenom osnovom, onemogućava u naplati. Jasno je da su mnoge ovrhe dugotrajne – dulje od 3 godine. Pogotovo one sa većim iznosima dugovanja gdje se ovršenicima u stvari kroz dulje razdoblje ustežu iznosi koji bi im se inače ustezali kroz plaću. Nije jasno i zašto takvi dužnici, ne posegnu za reprogramom gdje bi se na taj način od ovršenika pretvorili u redovnog platišu kredita, a i smanjila bi se statistička brojka blokada. Dio njih možda nije kreditno sposoban, no velik dio jest, samo su pasivni i niti ne pokušavaju naći drugo rješenje. I kroz jedno takvo dulje razdoblje, jasno je da će dužnik nažalost koji put ostati bez posla. 6 mjeseci nije neuobičajeno razdoblje nezaposlenosti. I time bi se takav ovrhovoditelj izgurao iz redoslijeda naplate. Ovime bi se pootaknuo i rad na crno – isplata plaća na ruke, kakva već i sada postoji u dobrom dijelu predmeta koji su upravo iz tog razloga umjesto „blokirani“. Primjerice, ne bi bio neuobičajen dogovor dužnika i poslodavca da se radnika ne prijavi 6 mjeseci, ili primjerice ako je dužnik bio nezaposlen 5 mjeseci, da ga se ne prijavi još mjesec i pol. To su česte situacije u praksi i zna se da će se ova odredba često i sada još i više, zloupotrebljavati. Najkraći rok koji bi bio imalo realan, je minimalno 1 godina pauze sa ustegama.  Nadalje, na navod iz uvodnog dijela kojim se konstatira kako je potrebno plaćanje troškova provedbe ovrhe na novačnim sredstvima prebaciti na vjerovnika, postavlja se pitanje što je sa vjerovnikovim rizikom naplate od ovršenika? Potrebno je imati na umu da je dužnik taj koji je ovdje dužan i izazvao je neplaćanjem, ovrhu na računu. Ovdje se vjerovnika kažnjava za to što mu dužnik nije platio dug. Država se ovdje dodatno osigurala, umjesto da bude solidarna sa vjerovnikom, koji svim ovim izmjenama dolazi u teži položaj nego što je bio ranije. Također, nadalje se navodi kako je \"ovrha za ovrhovoditelja besplatna\"? Ovrha za ovrhovoditelja nije besplatna i suprotni navodi nisu točni. Ovrhovoditelj i bez ove naknade, prethodno mora platiti trošak pokretanja ovrhe (javnobilježnički). Te treba imati na umu da ovrhovoditelji nisu samo velike banke i telekomi, već i pojedini građani, brojni obrtnici, j.d.o.o. i ostali. Nadalje bismo komentirali jednu pozitivnu izmjenu, a to je omogućavanje uvida u podatke o iznosu i trajanju blokade računa građanina. Vjerovnik svakako neće pokrenuti ovrhu, ako bi i prije pokretanja iste utvrdio da je dužnik blokiran na veći iznos potraživanja. Dobro je da se ovim zakonom omogućava ta provjera već i prije samog pokretanja ovrhe, kako se takvog dužnika, ne bi nepotrebno teretilo i po drugim predmetima ovrhe. Imajmo na umu da je ipak, ovrha na računu, iako statistički najbrojnija, upravo najmanje tegotan predmet ovrhe, svakako manje tegotan od ovršavanja i oduzimanja nekretnina, ulaska sudskih ovršitelja u dom građana radi popisa i oduzimanja pokrentnina i sl. . Upravo zato ova ovrha i jest najbrojnija. Stoga, smatramo da se ovim izmjenama išlo samo u smjeru prividnog poboljšanja statistike na FINI. U daljnjem tekstu uvodnog dijela sa spominje kako bi vjerovnici trebali rješavati svoj odnos sa dužnikom ili kroz ovrhu, ili na neki drugi način. Napominjemo kako agencije za naplatu potraživanja primarno upravo i pokušavaju potraživanja naplatiti dobrovoljnim putem, no ako se to ne uspije, jedini put koji preostaje je pokretanje ovršnog postupka. Zaključno glede uvodnog dijela; napomenuto je kako se prebacivanjem troška ovrhe na novčanim sredstvima žele destimulirati ovrhovoditelji da pokreću ovrhu. Glede toga napominjemo kako se ovaj problem ne bi smio tako rješavati u jednom uređenom društvu koje stremi zapadnjačkim standardima; povećati trošak ovrhovoditelju ukoliko želi naplatiti svoje potraživanje, a kako bi ga se destimuliralo da uopće pokreće ovrhu. Što se time rješava? Samo se dalje okreće krug ovrha i zaduženja. Napominjemo ovim putem i kako zapravo ne postoji kategorija „blokiranog građanina“, osim kao populistička fraza. Ovršenik u postupku ovrhe ima naime dva računa – jedan – zaštićeni, kojim uvijek slobodno raspolaže, a drugi sa manjim iznosom, kojim ne raspolaže slobodno-blokirani račun. Slučaj u kojem ovršenik doista nema sredstava za život, je situacija u kojoj ovršenik nije zaposlen pa nema sredstava niti na zaštićenom računu, a što je zapravo pravi problem kojeg treba rješavati. Za dugoročno i stvarno rješenje problema, potrebno je građanima osigurati radna mjesta, dostojne plaće, smanjiti poreze i doprinose te ih time potaknuti na stjecanje radnih navika. Građaninu koji nije zaposlen, deblokada ne znači ništa. On ionako nema sredstava ni na kojem računu. Građanin koji pak radi, ima osigurana sredstva za život na zaštićenom računu, unatoč blokadi redovnog računa."]
[7,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 3.","U članku 3 dodana je definicija „građanin“ – predlažemo koristiti već postojeću definiciju „potrošač“ iz Zakona o potrošačkom kreditiranju i Zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju zbog zakonske ujednačenost.\nU članku 4. st. 2. spominje se „račun specifične namjene“ predlažemo u članak 3 pod definicijama dodati i definiciju „računa specifične namjene“.\n\nU pojam ''osnova za plaćanje'' i dalje nisu uključene i privremene mjere osiguranja donesene u kaznenim postupcima koje stvaraju probleme u provedbi – takve mjere sudovi dostavljaju bankama na provedbu koje ih onda moraju proslijediti u FINU na postupanje budući bi postupanje banaka po takvim osnovama značilo vođenje dva očevidnika, a obveza je banke postupati po nalozima FINE."]
[8,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 3.","U smislu ovoga Zakona pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:\n1)»osnova za plaćanje« jest ovršna odluka domaćeg suda ili upravnog tijela koja ima potvrdu ovršnosti, ovršna nagodba sklopljena pred domaćim sudom ili upravnim tijelom, ovršna nagodba postignuta u postupku mirnog rješenja spora na temelju članka 186.a Zakona o parničnom postupku, zadužnica, bjanko zadužnica, nalog za plaćanje Hrvatske radiotelevizije s potvrdom o ovršnosti, europski ovršni naslov i europski platni nalog, a koje glase na ispunjenje određene novčane tražbine, obračun poslodavca o neisplati dospjelog iznosa plaće, naknade plaće ili otpremnine, rješenje o ovrsi, rješenje o osiguranju, nalog Ministarstva financija za naplatu po aktiviranom državnom jamstvu, nalog za pljenidbu u postupku prisilnog izvršenja pravomoćno izrečene novčane kazne u kaznenom i prekršajnom postupku i svaka druga odluka nadležnog tijela kojom se u cijelosti ili djelomice prihvaća prijedlog za provedbu ovrhe ili osiguranja ,\nPredlažemo dopuniti na način iz kojeg će nedvojbeno proizlaziti da se sukladno ovom Zakonu provode i rješenja o osiguranju donesena u kaznenim postupcima jer smatramo da će bez toga i banke i Agencija i dalje imati problema.\nU vezi s navedenim, smatramo da se temeljem rješenja o osiguranju privremenom mjerom donesenom u kaznenom postupku ne bi smjele provoditi ovrhe za vrijeme trajanja te mjere, neovisno o tome što se temeljem privremene mjere u ovršnom postupku ne stječe založno pravo\n\n1. Članak 3. stavak 1 točke  2) i 13) \nBudući se ova pojmovi definirani u ovom točkama podudaraju, radi izbjegavanja svake dvojbe sugeriramo da se jasnije definiraju navedeni pojmovi. \n\n2. Ovrha na plaći ovršenika\nBudući Ovršni zakon u članku 202. stavku 13. uvodi rok od 60 dana kod ovrhe koju provode poslodavci na plaći ovršenika, sugeriramo ovim zakonom definirati na kojem računu se nalaze ova sredstva u periodu od 60 dana te navedeno urediti na način kako bi se izbjegle situacije u kojima bi u ovom roku novčana sredstva mogla biti obuhvaćena (ovršena) eventualnom ovrhom na računima poslodavca kao ovršenika (npr. poseban račun poslodavca izuzet od ovrhe ili sl.).\n\n15) »jedinstveni identifikacijski podatak« jest jedinstveni matični broj građana, matični broj koji dodjeljuje Državni zavod za statistiku, matični broj subjekta iz sudskog registra odnosno drugi brojčani identifikacijski podatak koji je jedinstven za određenu fizičku ili pravnu osobu, pomoću kojega Agencija može na temelju dostupnih joj podataka iz službenih evidencija nedvojbeno utvrditi osobni identifikacijski broj te osobe.\nKomentar 1. MBS se do sada nije spominjao u definicijama te može stvarati poteškoće u evidencijama te posljedično u provedbi naloga. Potrebno je navesti OIB kao podatak."]
[9,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 4.","Članak 4.\na)stavak 5\n(5) Agencija će postupiti po osnovi za plaćanje ako su osobni identifikacijski broj i ime i prezime odnosno naziv ovršenika i ovrhovoditelja iz osnove za plaćanje odnosno zahtjeva za izravnu naplatu i zahtjeva za naplatu istovjetni osobnom identifikacijskom broju i imenu i prezimenu odnosno nazivu koje je Agenciji dostavilo nadležno tijelo koje je temeljem propisa nadležno za postupak dodjeljivanja osobnog identifikacijskog broja i za vođenje evidencije o osobnim identifikacijskim brojevima.\nIz ove odredbe proizlazi da je mjerodavno kako piše ime/naziv ovršenika u evidenciji OIB-a, a ne u  nadležnim registrima (npr. sudskom registru, registru udruga, …) što izaziva pravnu nesigurnost. \n\nAgencija bi morala postupiti po osnovama za plaćanje i u situacijama kada na istima nije isto ime i prezime ovršenika. Naime, zbog udaje/rastave/promjene imena i prezimena često se u praksi dešava da podaci o imenu i prezimenu ovršenika kod nadležnih tijela nisu identični. \nPredlažemo ovu odredbu dopuniti na način da se ovrhovoditeljima omogući naplata od ovršenika koji su od dana izdavanja osnove za plaćanje u korist ovrhovoditelja do njene aktivacije promijenili podatke o svom imenu i prezimenu budući je i dalje riječ o toj istoj osobi i OIB-u osobe koja je dužnik iz te osnove. Agencija kod nadležnih tijela i/ili iz registara iz kojih povlači podatke trebala bi sama izvršiti provjeru prema OIB-u ovršenika i slijedu imena i prezimena koja su za tog ovršenika evidentirana kod nadležnog tijela. \n\nb) stavak 6. \n- sugeriramo u članak 4. stavku 6. prihvatiti niže naznačeni tekst tako da navedeni stavak glasi: \n(6) Ako u osnovi za plaćanje nije naznačen osobni identifikacijski broj ovršenika odnosno ovrhovoditelja, Agencija će postupiti po osnovi za plaćanje i ovrhu provesti prema podatku o osobnom identifikacijskom broju ovršenika odnosno ovrhovoditelja iz  zahtjeva za izravnu naplatu odnosno iz zahtjeva za naplatu koji su dostavljeni uz osnovu za plaćanje, ako dostavljeni podatak u zahtjevu za izravnu naplatu odnosno u zahtjevu za naplatu nije u suprotnosti s jedinstvenim identifikacijskim podacima iz osnove za plaćanje ili ako u osnovi za plaćanje nije naveden niti jedan jedinstveni identifikacijski podatak o ovršeniku odnosno ovrhovoditelju, ako je za tako dostavljeni osobni identifikacijski broj ispunjen uvjet iz prethodnog stavka ovog članka.\nc) stavak 7. \n (7) U slučaju iz stavka 6. ovog članka, ovrhovoditelj odgovara za štetu nastalu zbog pogrešno dostavljenog podatka o osobnom identifikacijskom broju.  \n- Sugeriramo brisati ovaj stavak budući do greške može doći omaškom te nenamjernom greškom.\n- Nadalje, mišljenja smo da bi se u ovom slučaju radilo o stjecanju bez osnove, a ne šteti, te budući je stjecanje bez osnove već zakonski regulirano (ZOO)  stoga sugeriramo da se ovaj stavak briše. \n\nd) stavak 11.\nS obzirom da je člankom 5. st. 2 propisano da se osnova za plaćanje može podnijeti i kao elektronička isprava, dopuniti članak 5. st. 11. \n\n11) Ako banka zaprimi osnovu za plaćanje kojom je sud naložio banci provedbu ovrhe ili osiguranja na novčanim sredstvima po računu ovršenika, banka će tu osnovu za plaćanje dostaviti Agenciji najkasnije idući radni dan preporučenom pošiljkom ili neposrednom dostavom ili kao elektroničku ispravu."]
[10,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 4.","stavak 7.; Nužno je da OIB time bude besplatno i jednostavno dohvatljiv podatak, za koji u slučaju pokretanja ovrhe, ne vrijede striktna pravila GDPRa."]
[11,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 4.","stavak 5.; Koja je svrha OIBa? Između ostalog, otklanjanje pravne nesigurnosti u slučaju tipfelera (greške u pisanju i sl). Potrebno je stoga, u slučaju očitog tipfelera, postupiti prema OIBu iz osnove, odnosno provesti ovrhu na računima koji se vode pod istim OIBom."]
[12,"Denis Blašković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 4.","(10) Prilikom ovrhe na novčanim sredstvima, prije otvaranja zaštićenog računa, Agencija ne može provesti pljenidbu  cjelog iznosa na računu na kojem fizčka osoba prima mjesečnu plaću ili mirovinu, odnosno mora ovršeniku na glavnom računu ostaviti nužna sredstva za život u iznosu najmanje dvije trećine prosječne plaće u RH."]
[13,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 4.","Stavci 6. i 7.: bilo kakvo provođenje ovrhe treba onemogućiti ako nije dostavljen OIB dužnika. OIB je jedini način točne identifikacije dužnika. Greške su se događale i ranije te su ovršeni krivi ljudi s istim imenom, prezimenom, adresom. Bez obzira tko će nakon toga snositi štetu - štetu snosi krivo ovršena osoba jer joj najčešće budu uskraćena novčana sredstva nužna za život, a proces povrata krivo ovršenih sredstava često dugo traje. Za to vrijeme ta osoba može živjeti od zraka?"]
[14,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 5.","stavak 12.; Dok se navedeno ne donese, potrebno je dodati, kako se novi zahtjevi za naplatu po rješenju o ovrsi podnose na dosadašnjim, neformalnim obrascima. Ovo navodimo pošto se do sada u praksi više puta dogodilo da provedbeni pravilnici kasne i mjesecima za donošenjem zakona, a što tada u tom međuvremenu, zakon čini neprovedivim."]
[15,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 5.","stavak 2.; Nužno je da se u praksi omogući provedba elektroničke ovrhe u svim fazama, a čime bi se cijeli postupak pojednostavio, ubrzao, pojeftinio."]
[16,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 5.","Stavak 5., Hrvatsku radioteleviziju treba izbaciti. Iz kojeg razloga bi oni bili poseban ovrhovoditelj da bi ih se zasebno trebalo spominjati u zakonu?"]
[17,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 6.","(4) Osnova za plaćanje upisuje se u Očevidnik prema redoslijedu primitka u Agenciju, na način da Agencija upisuje osnove za plaćanje u Očevidnik redom kojim su zaprimljene, a kao vrijeme primitka pojedine osnove za plaćanje upisat će se datum, sat i minuta kada je Agencija podatke o osnovi za plaćanje upisala u Očevidnik.\n\nPrema postojećem Zakonu osnova za plaćanje upisuje se u Očevidnik prema vremenu njenog primitka u Agenciju, a što je ispravno u odnosu na ovaj prijedlog prema kojem je vrijeme primitka osnove ono vrijeme kada je ista upisana u Očevidnik. Iako pretpostavljamo da je razlog za ovakav prijedlog uvođenje obveze ovrhovoditelja na predujmljivanje naknade Agenciji za provedbu osnove za plaćanje pa se tako osnova za plaćanje za koju nije plaćen predujam u Očevidnik upisuje tek po plaćanju predujma, vrijeme primitka osnove u Agenciju ne može biti vrijeme njenog upisa u Očevidnik. \nPredlažemo razmotriti i detaljnije urediti ovu odredbu jer dovodi u pitanje pravnu sigurnost i redoslijed naplate osnova za plaćanje koje su, za razliku od plaćanja predujma u vezi s istima, temeljni dokumenti za provedbu ovrhe, a plaćanje predujma naknade ionako smatramo nametnutim i neprihvatljivim teretom za ovrhovoditelja."]
[18,"Denis Blašković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 6.","(3a) Agencija je dužna učiniti dostupnim sve podatke iz očevidnika pojedinom ovršeniku putem sustava e-građanin"]
[19,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 7.","Neka potraživanja, poput potraživanja radnika iz radnog odnosa, trebaju imati prioritet naplate bez obzira na redoslijed u očevidniku."]
[20,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 8.","Predlažemo zadržati postojeću jasnu formulaciju iz čl.8. st.1. koja je dobro funkcionirala \"Osnova za plaćanje izvršava se najprije na računima, a zatim na oročenim novčanim sredstvima.\". Prijedlog labave definicije može dovesti do različitog postupanja banaka i sukladno tome značajnih prijepora s klijentima."]
[21,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 8.","Ovrhu treba proširiti i na udjele u raznim investicijskim fondovima banaka."]
[22,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 9.","(2) Pod raspoloživim novčanim sredstvima po računima iz stavka 1. ovoga članka ne smatra se odobreno prekoračenje na računu ovršenika na temelju kredita banke, osim ako je ovršenik nakon početka provedbe ovrhe dao izričitu suglasnost banci da se ovrha može provesti iz tih sredstava.\nS obzirom da predložena mogućnost davanja suglasnosti ovršenika za provedbu ovrhe iz sredstava odobrenog prekoračenja nakon početka provedbe ovrhe nije odgovarajuća za ovršenike poslovne subjekte kojima se ovi krediti odobravaju za nesmetano odvijanje njihovog poslovanja i kojima davanjem suglasnosti tek nakon početka provedbe ovrhe može nastupiti šteta zbog evidentirane blokade u to vrijeme, predlažemo predvidjeti mogućnost da se za ovršenike poslovne subjekte predvidi mogućnost ranijeg davanja suglasnosti, npr. kod sklapanja ugovora o odobrenom prekoračenju, odnosno potpisom ugovora u kojem je ovršenik poslovni subjekt dao izričitu izjavu da se u nastupu ovrhe ista može provesti iz sredstava odobrenog prekoračenja.\nSugeriramo izmjenu odredbe na način da se propiše da mora postojati suglasnost i ovršenika i ovrhovoditelja za navedenu radnju.\nPodredno: izmjena čl. 9. st. 2. koji definira pojam raspoloživih novčanim sredstava na način da se u nacrtu navodi da se pod raspoloživim novčanim sredstvima može smatrati i odobreno prekoračenje na računu ovršenika na temelju kredita banke ''ako je ovršenik nakon početka provedbe ovrhe dao izričitu suglasnost banci da se ovrha može provesti iz tih sredstava''. – smatramo da bi ovu odredbu trebalo preformulirati tako da ne predstavlja obvezu banci (npr. umjesto teksta ''ako je ovršenik nakon početka provedbe ovrhe dao izričitu suglasnost banci da se ovrha može provesti iz tih sredstava'' bi moglo stajati ''osim ako su ovršenik i banka dogovorili drugačije'' ili sl.)"]
[23,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 9.","stavak 2.; Ukoliko su to, a jesu, sredstva kojima dužnik može slobodno raspolagati, trošiti na koju god potrebu želi, ne vidimo razloga da to ne budu sredstva koja bi se mogla ustegnuti za račun ovrhovoditelja. Zašto je ova kategorija zaštićena od ovrhe? Jer ovdje se zapravo radi inače, o potrošačkom kreditiranju bez pokrića, odnosno poticanju dužnika da troše iznad svojih mogućnosti. A i ovime se izravno šteti ovrhovoditeljima, čak smatramo kako se radi o vrsti nemoralne odredbe. Primjerice, dužnik može imati dozvoljeno prekoračenje od primjerice 10.000 kn, plaću 8.000 kn, i stalno se kreće u okviru tog minusa. Dakle, dužnik em ima zaštićeni račun, a em se cijelo vrijeme vrti u okviru dozvoljenog prekoračenja. Tako da on slobodno raspolaže cijelom svojom plaćom cijelo vrijeme, a vjerovnik se nikada neće moći namiriti. Ova je odredba u potpunosti nepravedna prema ovrhovoditelju, odnosno stavlja ga u prilično nepovoljniji položaj u odnosu na dužnika, a dužniku ostavlja velik prostor za malverzacije, što se redovito i koristi."]
[24,"Marijana Milošević","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 9.","Bilo bi dobro da se u Zakonu propiše obveza Agencije da obavijesti sud kada je osnova za plaćanje provedena u cijelosti (u slučaju sudske ovrhe), jer sada sud mora učestalo slati upite Agenciji o provedbi osnove za plaćanje kako bi mogao zatvoriti spis rješenjem o završetku postupka.\n\nMarijana Milošević,\nsudska savjetnica na Ovršnom i izvanparničnom odjelu Općinskog građanskog suda u Zagrebu"]
[25,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 9.","(8) Ako su svi računi ovršenika na kojima se provodi ovrha blokirani, po primitku nove osnove za plaćanje na teret računa tog ovršenika,  Agencija će dati nalog banci ovršenika za izvršenje te osnove za plaćanje odmah nakon izvršenja ranijih osnova za plaćanje zbog kojih su računi već blokirani."]
[26,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 11.","(2) \"odobriti račun ovrhovoditelja\": pojasniti što se misli citiranim izrazom.\n(5) treba ukinuti. Ako je nešto isplaćeno, zašto dopustiti da se i dalje obračunavaju kamate zbog sporosti sustava? To je greška sustava i ovršenik za to ne bi trebao odgovarati. Stoga bi kamate trebalo obračunavati na mjesečnoj, a ne dnevnoj razini i to tek protekom punog mjeseca za prethodni mjesec."]
[27,"Pravobranitelj za djecu RH","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","Predlažemo da se stavak 2. ovog članka nadopuni na način da se kao izuzetak od prestanka izvršenja nakon proteka roka od 3 godine, pored namirenja tražbine zakonskog uzdržavanja djeteta, uključe i druga potraživanja u korist djece. \nNaime, u praksi se događa da djeca mogu imati i druga potraživanja (npr. naknade štete i druga potraživanja) od fizičkih osoba."]
[28,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","U naslovu iznad članka 12 ne spominje se „građanin“ nego sad pojam „fizička osoba“ – predlažemo i na ovom mjestu koristiti pojam Potrošač."]
[29,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","(1) Ako se tražbina iz osnove za plaćanje ne naplati od ovršenika fizičke osobe u cijelosti u roku od 3 godine od primitka u Agenciju, nakon što po toj osnovi za plaćanje nije bilo nikakvih naplata posljednjih šest mjeseci uzastopno s računa tog ovršenika, Agencija prestaje s izvršavanjem te osnove za plaćanje za ovršenika iz osnove za plaćanje za kojeg su zadovoljeni navedeni uvjeti.\n-  molimo da se definira obveza i  način na koji će Agencija o navedenom prestanku izvršavanja osnova za plaćanje obavještavati banke koje postupaju temeljem naloga Agencije i plijene novčana sredstava te općenito vjerovnike čije se osnove za plaćanje prestaju izvršavati?  Hoće li FINA vraćati osnove ovrhovoditeljima po službenoj dužnosti ili po zahtjevu ovrhovoditelja? \n-Smatramo da je prestanak izvršavanja osnove za plaćanje u roku od 3 godine, nakon samo 6 uzastopnih mjeseci bez naplate, ako se do tada po osnovi provodila naplata prekratak rok te predlažemo rok od 5 godina ako najmanje 12 mjeseci nije bilo nikakvih naplata po računu, podredno: sugeriramo da se rok od 6 mjeseci produlji na primjerice 12 mjeseci, jer se otvara mogućnost zlouporabe od strane ovršenika, na način da prestane radni odnos samo na navedeno razdoblje, da se iskoristi neplaćeni dopust za navedeno razdoblje i sl."]
[30,"Davor Kvesić","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","Sukladno navedenoj zakonskoj odredbi postavlja se pitanje što u situacijama kada bi primjerice ovrhovoditelj bio na drugom mjestu u Očevidniku redoslijeda osnova za plaćanje temeljem Osnove za plaćanje koja se ondje nalazi u vremenskom periodu dulje od 3 godine ili koja će kroz određeno vremensko razdoblje ispuniti taj vremenski uvjet, ali se prema osnovi za plaćanje koja se nalazi prva u redoslijedu za  plaćanje vrši redovita naplata. Prema redovitom tijeku stvari bilo bi za očekivati da će se po naplati osnove koja se nalazi na prvom mjestu u Očevidniku nastaviti obustavljati određeni iznosi sa računa ovršenika i u korist  osnove  koja je sljedeća u redoslijedu, te da će se ista kroz određeno vremensko razdoblje potpuno naplatiti. Dakle, ukoliko ovršenik ima dovoljno sredstava na svom računu za namirenje osnova koje se nalaze u Očevidniku smatram kako se iste  ne bi trebale prestati izvršavati."]
[31,"HRVATSKA ODVJETNIČKA KOMORA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","Članak 12.\n\nČlanak 12. zakona osobito je nepravičan te djeluje selektivno (bez ikakvih opravdanih kriterija). Pravičnije rješenje bilo bi da se odredi da ukoliko po računima vjerovnika nije bilo nikakvih naplata odnosno bilo kakvog prometa posljednih 6 mjeseci (a ne po konkretnoj osnovi) onda se prestaju izvršavati osnove za plaćanje koje su duže od pet godine (a ne tri) evidentirane na FINA-i.\n\nDakle, ako je već ideja zakona da se osnova za plaćanje može prestati izvršavati, što je već samo po sebi vrlo problematično, osnova za plaćanje trebala bi se prestati izvršavati samo u slučaju kada po svim računima konkretnog vjerovnika po kojima se i inače temeljem zakona obavlja naplata/pljenidba nije bilo naplata/prometa, a ne po samoj osnovi. \n\nU suprotnom, ovako koncipiranim zakonom diskiriminira se vjerovnike tako  što se ne poštuje prednosni red naplate jer se primjerice neće prestati s izvršavanjem osnove vjerovnika prvog u redoslijedu koji je namiren i možda sa samo nekoliko kuna u zadnjih 6 mjeseci, dok će se  prestati izvršavati osnove svih drugih vjerovnika koje su u redoslijedu nakon prvog.\n\nTakođer je moguće da druga osnova u redoslijedu (koja recimo čeka 3 godine da dođe na red naplate) i samo što se nije počela naplaćivati jer je prva osnova u redoslijedu skoro namirena u cijelosti prometom po računu, zbog ovakve zakonske odredbe bude brisana iz redoslijeda. \n\nNaime, cilj koji se spominjao prije donošenja ovog nacrta je bio da se deblokiraju oni građani gdje nema mogućnosti naplate zbog objektivnih gospodarskih tj. socijalnih razloga, konkretno da se deblokiraju građani kod kojih nema prometa po računima u određenom periodu vremena, a ne da se iz redoslijeda naplate izuzmu određene osnove po kojima nema naplate, iako se istovremeno može uredno naplaćivati neka druga osnova u redoslijedu.\n\nŠto se tiče podataka predlagatelja zakona o tome da po osnovama koje se na FINA-i nalaze više od tri godine postotak naplate postaje ekonomski beznačajan (1,19 %), ističe se da se radi o uprosječenom podatku koji ne uzima u obzir različitu strukturu tražbina te činjenicu da se tražbine određenih gospodarskih sektora naplaćuju značajno putem FINA-e i nakon tri godine od zaprimanja osnove na FINA-u, te bi isti bili nerazmjerno više pogođeni ovakvim režimom. Navedena tvrdnja može se provjeriti pribavom podataka od FINA-e.\n\nStoga je jedno od mogućih rješenja da se prestaju izvršavati osnove za plaćanje koje su duže od pet godina (a ne tri) evidentirane na FINA-i ukoliko po računima vjerovnika nije bilo nikakvih naplata odnosno bilo kakvog prometa posljednih 6 mjeseci, a sve kako zakonsko uređenje ne bi bilo nerazmjerno tegotno prema pojedinim gospodarskim sektorima odnosno subjektima, tj. kako bi bili zadovoljeni osnovni principi razmjernosti koje bi svaki zakon morao poštivati."]
[32,"A1 Hrvatska d.o.o.","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","Sukladno članku 233. Zakona o obveznim odnosima tražbina koja je utvrđena pravomoćnim i ovršnim rješenjem o ovrsi zastarijeva za 10 godina. Shodno navedenom, rok od 3 godine nakon kojeg Agencija prestaje s izvršavanjem je prekratak (ako se zadovolje ostali uvjeti). Predlažemo ukidanje članka u cijelosti, podredno produženje roka za naplatu na minimalno 10 godina. Ako se usvoji trenutni prijedlog, to za ovršenika ne podrazumijeva da je dugovanje nenaplativo, već će ovrhovoditelj morati pokretati putem suda novi postupak, odnosno morat će predložiti novi predmet ovrhe, a što će u konačnici za ovršenika značiti daljnje prouzročenje troškova.  Potrebno je jasnije definirati što znači odredba u kojoj se navodi da Agencija prestaje s izvršavanjem osnove za plaćanje za ovršenika. Naime, s obzirom na pojašnjenje uz prijedlog zakona, a koje konkretno za tu odredbu glasi da se izvansudska ovrha željela uskladiti sa sudskom ovrhom za koju Ovršni zakon kaže da će se obustaviti u slučaju nemogućnosti ovrhe, može se zaključiti da u slučaju da dođe do prestanka izvršavanja osnove od strane Agencije, da će ovrhovoditelj putem suda na temelju pravomoćnog i ovršnog rješenja koje je ovršna isprava radi namirenja iste tražbine morati predložiti novi predmet ovrhe. To će za ovrhovoditelja, a i konačno za ovršenika, značiti nove troškove. \n\nHoće li Agencija u praksi ponovno provoditi rješenje o ovrsi za koje je već prestala s postupanjem (a uzevši u obzir zastarni rok ovršne isprave od 10 godina) iz zakona ne proizlazi. Hoće li ovrhovoditelj (a nakon uvida u očevidnik) biti u mogućnosti ponovno proslijediti pravomoćno i ovršno rješenje Agenciji na postupanje (naravno pod uvjetom da zastarni rok nije istekao) ako se utvrdi da na računu ovršenika ima sredstava?"]
[33,"IVAN DUŠAN","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","Mislim da nije dobro da rok iz članka 12 stavak 1 bude 3 godine. Na taj način dužnike će se potaknuti da prestanu primati novčana sredstva nakon proteka od 3 godina, tj biti će dovoljno da ovršenici 6 mjeseci prestanu biti zaposleni i da prestanu primati plaću 6 mjeseci, nakon čega će se prestati sa izvršavanjem osnove za plaćanje. S obzirom na to da će izmjenama zakona pojednostavljen stečajni postupak fizičkih osoba, kao i da će se donijeti zakon o oprostu dugova, jednom dijelu građana će dugovi biti obrisnai.  Stoga ova odredba nema smisla uz tako kratki rok. Predlažem da rok iz članka 12 bude 10 godina umjesto 3 godine, a da umjesto 6 mjeseci rok bude 2 godine. Alternativno ova opcija kako je predložena može ostati za manje iznose dugovanja, tj za iznose kod kojih je glavnica duga manja od 10000 kuna. Ukoliko vam netko duguje primjerice 100000 kuna, malo je vjerojatno da će se taj dug riješiti u roku od 3 godine. U tom slučaju dužnike će se potaknuti da iskoriste ovakvu odredbu u zakonu kako bi prestali raditi 6 mjeseci nakon čega će doći do povlačenja osnove za plaćanje iz Agencije. Za iznose veće od 20000 ili 30000 kuna minimalni rok da se može prestati sa izvršavanjem osnove za plaćanje mora biti minimalno 10 godina."]
[34,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","stavak 1.; Rok od 3 godine je prekratak rok. 5 godina bi bilo mnogo realnije. 3 godine je jedno vrlo kratko razdoblje. Potrebno je pogledati prakse stranih zemalja, koje imaju puno dulje rokove. Nadalje, rok od 6 mjeseci bez ustege, kao preduvijet za deblokadu jest apsolutno prekratak rok. Radi se o razdoblju kraćem od prosječnog roka nezaposlenosti (razdoblja između dva zaposlenja). Rok od svega 6 mjeseci, ovrhovoditelja sa navedenom osnovom, onemogućava u naplati. Jasno je da su mnoge ovrhe dugotrajne – dulje od 3 godine. Pogotovo one sa većim iznosima dugovanja gdje se ovršenicima u stvari kroz dulje razdoblje ustežu iznosi koji bi im se inače ustezali kroz plaću, kroz redovitu otplatu kredita. Nije jasno i zašto takvi dužnici, ne posegnu za reprogramom gdje bi se na taj način pd ovršenika pretvorili u redovnog platišu kredita, a i smanjila bi se statistička brojka blokada. Dio njih možda nije kreditno sposoban, no velik dio jest, samo su pasivni i niti ne pokušavaju naći drugo rješenje. I kroz jedno takvo dulje razdoblje, jasno je da će dužnik koji put ostati bez posla. 6 mjeseci nije neuobičajeno razdoblje nezaposlenosti. I time bi se takav ovrhovoditelj izgurao iz redoslijeda naplate. Ovime bi se potaknuo i rad na crno – isplata plaća na ruke, kakva već i sada postoji u dobrom dijelu predmeta koji su upravo iz tog razloga umjetno „blokirani“. Primjerice, ne bi bio neuobičajen dogovor dužnika i poslodavca da se radnika ne prijavi 6 mjeseci, ili primjerice ako je dužnik bio nezaposlen 5 mjeseci, da ga se ne prijavi još jedan mjesec. To su česte situacije u praksi i zna se da će se ova odredba često i sada još i više, zloupotrebljavati. Osim toga, od ustege su izuzete porodiljne naknade, bolovanja. Tako da bi se ovako svatko mogao deblokirati čime se prvi vjerovnik u redoslijedu jednostavno gura iz reda naplate, a oni iza njega, dolaze u red. Najkraći rok koji bi bio imalo realan, je minimalno 2 godine pauze sa ustegama. Niti jedno strano zakonodavstvo ne poznaje ovako kratke rokove. Ovime se ujedno gura vjerovnike u smjeru pokretanja ovrha puno tegotnijim predmetima ovrhe nešto što je račun, a govorimo prvenstveno o nekretninama."]
[35,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 12.","(1) Smatram da ovrhu ne bi trebalo ukinuti, ali bi trebalo dati nekakav zakonski rok do kojega bi se obračunavale kamate. Npr., kada iznos kamata dosegne iznos glavnice da se one prestanu zaračunavati. I više je nego pošteno da ovrhovoditelj naplati dvostruko od početne tražbine.\n(3) Koji je razlog da naplata osiguranja ne podliježe roku od tri godine? Nema razloga da bi se to izdvajalo."]
[36,"MARINA KRAJNOVIĆ","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 13.","Potrebno je dodatno urediti način provedbe ovrhe kad je u pitanju ošasna ostavina.\nNaime, čl. 139. st. 6. Zakona o nasljeđivanju (NN 48/03, 163/03, 35/05, 127/13, 33/15) propisuje sljedeće:\n\"Predmet ovrhe radi ostvarenja ili osiguranja tražbina ostaviteljevih vjerovnika prema općini, odnosno gradu na koje je prešla ošasna ostavina mogu biti samo stvari i prava koja su sastavni dio ostavine.\" Onda se u praksi dogodi da općina/grad naslijedi 17/123 dijela nekretnine koja je opterećena raznim hipotekama, vjerovnici tuže općinu/grad radi naplate dugovanja, JLS naravno izgubi spor, vjerovnik (tužitelj) odnese presudu na FINU i naplati se iz novčanih sredstava proračuna JLS unatoč odredbi čl. 139. st. 6. Zakona o nasljeđivanju. \nPotrebno je precizno propisati način postupanja kod naplate dugovanja od općine/grada kojima je pripala ošasna ostavina.\nSud se u parničnom postupku ne upušta u način provedbe ovrhe (jer se i ne radi o ovršnom postupku), a FINU ne zanima ništa drugo nego je li presuda postala ovršna. Tako se, protivno izričitoj odredbi Zakona o nasljeđivanju, jedinicama lokalne samouprave ipak iz proračunskih sredstava naplaćuju dugovi ostavitelja.\n(Zakonski nasljednici naravno ne žele imati ništa s ostaviteljem koji je prezadužen pa se svi odreknu nasljedstva, a JLS se ne može odreći nasljedstva već se mora prihvatiti ošasne ostavine po sili zakona. Druga je stvar što se ostavitelj možda i zadužio baš zbog svoje djece, koja su na njegovo ime podigla kredite, a kasnije se uredno odrekla nasljedstva da ne bi naslijedila i dugove.)"]
[37,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 15.","U članku 15. koristi se pojam „sudionik obračunskog plaćanja“ – predlažemo taj pojam staviti u članak 3. pod definicije, \nI nadalje ostaje nejasno da li se članci 15 i 16 odnose i na „građanina“  tj. fizičke osobe jer se navodi samo Ovršenik – poslovni subjekt."]
[38,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 18.","(4) Nakon otvaranja stečajnog postupka Agencija daje nalog banci da novčana sredstva zaplijenjena po nalogu Agencije na računu stečajnog dužnika prije otvaranja stečajnog postupka oslobodi na račun stečajnog dužnika. Novčana sredstva sa računa stečajnog dužnika banka će temeljem naloga suda ili stečajnog upravitelja prenijeti na račun koji je za stečajnog dužnika otvoren nakon otvaranja stečajnog postupka.\n- Sugeriramo da ova sredstva budu isplaćena ovrhovoditelju budući su zaplijenjena prije otvaranja stečaja."]
[39,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 18.","stavak 5.; Rok od (minimalno!) 3 godine za deblokadu, bi trebao ponovo početi teći od ovoga dana."]
[40,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 18.","stavak 4.; Pošto su sredstva zapljenjena prije pokretanja stečaja, nije pošteno ukoliko u međuvremenu od 60 dana dođe do otvaranja stečaja, da ta sredstva ne budu prenesena ovrhovoditelju na čiji bi račun bila prenesena da naknadno nije došlo do otvaranja stečaja. Time se oštećuje navedeni vjerovnik."]
[41,"damir majhen","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 18.","Predlaže se dopuna čl.18 koja bi se odnosila i na pokrenute stečajeve potrošača koji su završili postupak na Sudu prihvaćanjem plana ispunjenja obveza i gdje je Sud donio rješenje da je prijedlog za otvaranje stečaja povučen. Obrazloženje: U protivnome, cijeli postupak i nastali troškovi su uzaludni jer potrošač pri Agenciji ostaje i nadalje s blokadom računa."]
[42,"Pravobranitelj za djecu RH","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 19.","Uz članak 19. stavak 6. - predlažemo izmijeniti odredbu na način da se zaštite prava i interesi mldb. ovrhovoditelja u postupku ovrhe radi prisilne naplate novčanih iznosa za uzdržavanje djeteta na način da se u takvim slučajevima propišu iznimke, podredno maksimalno skrate rokovi (rok je 60 dana, predug) za prijenos novčanih sredstava."]
[43,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 19.","(1) zabranjuje se zatvaranje računa pravne osobo ako račun ima oznaku blokade računa a nema otvoren niti jedan drugi račun u banci (nepostupanje po ovoj odredbi povlači prekršajnu odredbu čl. 28. st. 16.) – što ako se subjekt gasi/briše iz sudskog registra, da li će FINA dati nalog za deblokadu kako bi se račun mogao zatvoriti? \nPodredno: predlažemo bristati st.1. Članka 19. iz razloga tehničke neprovedivosti kada blokirana pravna osoba ima račun u dvije banke i svaka od njih odlućči isti dan zatvorti račun jer uvidom u JRR vidi da postoji račun u drugoj banci što će rezultirati da poslovni subjekt nema račun niti u jednoj banci. Dodatno, potrebno je ujednačiti postupanje i za fizičke odobe koje obavljaju reg. gosp. djelatnost i slobodna zanimanja tj za sve poslovne subjekte.\n\n\n(2) Račun ovršenika pravne osobe, neovisno o oznaci blokade u Jedinstvenom registru računa, banka  je dužna zatvoriti kada je ovršenik prestao postojati brisanjem iz odgovarajućeg registra i u drugim slučajevima kada je to određeno propisom.\n-nejasno sto znači „i u drugim slučajevima kada je to određeno propisom“, sugeriramo jasnije definirati ili brisati.\n(6) predviđa nastavak provedbe ovrhe u slučajevima kada je ovršenik pravna osoba prestao postojati odnosno kada je ovršenik fizička osoba umro i to ukoliko po računu postoje izdvojena sredstva – postavlja se pitanje usklađenosti ove odredbe sa Zakonom o parničnom postupku (čl. 212.), Ovršnim zakonom (čl. 281.), Zakonom o nasljeđivanju čl. 4. i 5. (budući da smrću klijenta prestaju sva njegova prava i obveze) i ista prelaze na nasljednike."]
[44,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 19.","stavak 6.; Zašto se zapljenjena sredstva uplaćuju na račun državnog proračuna? Trebalo bi čekati da prođe rok od 60 dana pa se sredstva prebace na račun ovrhovoditelja, a ne prethodno, u korist državnog proračuna. Svakako je ovaj stavak, iz nekog razloga.., prilično nejasno sastavljen. Vezano nadalje uz zadnju rečenicu ovoga stavka; Pretpostavljamo da se mislilo ako je istekao rok od 60 dana da se sredstva prenose na račun ovrhovoditelja? Ne razumijemo zašto bi se sredstva koja su zaplijenjena, nije protekao rok od 60 dana, a fizička osoba ovršenik je umrla, ostala zaplijenjena do novog naloga i zahtjeva ovrhovoditelja ako bi se prema isteku od 60 dana mogla prenijeti na račun ovrhovditelja jer nasljednici nisu uložili prigovor, a sredstva pripadaju vjerovniku. Tu bi se vjerovnik opet uskratio."]
[45,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 19.","stavak 5.; U ovom slučaju Fina ne vraća osnovu ako je došlo do statusne promjene, ali ovrhovoditelj mora poslati novi zahtjev uz dokaz?, a koji stvara opet dodatni trošak."]
[46,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 19.","stavak 3.; Isto se ne bi ntii smjelo uračunavati u vrijeme trajanja roka od (minimalno!) 3 godine, koje su uvijet za deblokadu."]
[47,"Marijana Milošević","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 19.","Čl. 19. st. 6. i 8. u suprotnosti su sa čl. 70. st. 17. Zakona o sudskom registru koji propisuje da pokaže li se nakon brisanja subjekta upisa iz registra da on ima imovinu koju bi trebalo unovčiti radi podjele vjerovnicima i osobama koje su imale udjele u brisanom subjektu upisa, provodi se likvidacija nad tom imovinom. Na postupak likvidacije nad imovinom brisanog subjekta upisa na odgovarajući način primjenjuju se odredbe članka 84.f toga Zakona. Postupak nad likvidacijskom imovinom okončava se donošenjem rješenja o zaključenju postupka likvidacije nad imovinom brisanog subjekta upisa. Čl. 70. st. 18. propisuje da se na likvidacijsku imovinu na odgovarajući način primjenjuju odredbe Stečajnog zakona o stečajnoj masi nakon zaključenja stečajnog postupka.\n\nDakle, prema Zakonu o sudskom registru ako se nakon brisanja društva iz sudskog registra pokaže da društvo ima imovinu, potrebno je provesti likvidaciju, odnosno stečaj sa naknadno pronađenom imovinom. Likvidacija se provodi kada je imovina veća od obveza društva, a stečaj kada je imovina manja od obveza društva. Slijedom navedenog, nije jasno po kojoj osnovi bi zaplijenjena novčana sredstva od ovršenika u postupku ovrhe u slučaju brisanja jedne od stranaka u postupku iz sudskog registra (kada su stranke pravne osobe) prešla na račun Državnog proračuna.\n\nMarijana Milošević,\nsudska savjetnica na Ovršnom i izvanparničnom odjelu Općinskog građanskog suda u Zagrebu"]
[48,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 20.","Članak  20. (st. 3. i st. 4.) koji regulira davanje podataka propisuje da će FINA ovršeniku i ovrhovoditelju dati sve podatke iz očevidnika koji se njih tiču (st.3), te da će banci za njenog klijenta na zahtjev dati podatke o ukupnom iznosu neizvršenih osnova za plaćanje, danima blokade i postojanju mjere osiguranja (st. 4.), međutim  u st. 9. istog članka stoji da banka te podatke može koristiti isključivo za potrebe provedbe Zakona i ne smije ih koristiti u druge svrhe, prosljeđivati niti ugrađivati u svoje proizvode i usluge – molimo očitovanje što točno znači ova odredba. Banka je dosada podatke o ukupnom iznosu blokade i danima blokade koje bi dobila od FINE (temeljem poruke B80) ugrađivala u obrazac BON-2. Iz ove odredbe proizlazi Banka više nema pravo komunicirati te podatke prema klijentu kao dosada (iako ih je dobila od FINE).  \n\n(5) Agencija će osobi koja tvrdi da namjerava pokrenuti ovršni postupak ili postupak osiguranja dati podatke koji su za ovršenika evidentirani u Očevidniku o ukupnom iznosu neizvršenih osnova za plaćanje i danima blokade računa.\nUz navedene podatke o ukupnom iznosu neizvršenih osnova za plaćanje i danima blokade, smatramo da bi bilo dobro da ovrhovoditelj dobije i podatke o iznosu ukupne realizacije po osnovama za plaćanje u prethodnom periodu (npr. 6 mjeseci). To bi omogućilo bolji uvid u situaciju ovršenika i donošenje odluke ovrhovoditelja o pokretanju ovrhe na novčanim sredstvima (pogotovo u situaciji ako će ovrhovoditelj Agenciji morati predujmiti naknadu za provedbu osnove za plaćanje).\n\n(9) Banka može podatke iz Očevidnika odnosno druge podatke do kojih je došla na temelju odredaba ovog Zakona, koristiti isključivo za potrebe provedbe Zakona i ne smije ih koristiti u druge svrhe, prosljeđivati niti ugrađivati u svoje proizvode i usluge.\n\nBanka podatke dobivene temeljem članka 20 st. 4. Nacrta koristi kod formiranja potvrde o solventnosti koju klijentima daje za njihove različite potrebe, npr. javne natječaje. S obzirom na naprijed navedenu odredbu stavka 9., a za slučaj otklanjanja svake dvojbe da se ista ne odnosi na uslugu izdavanja potvrde o solventnosti, molimo jto izričito navesti u ovoj odredbi. Ovo posebno u odnosu na to da je povreda ove odredbe sankcionirana kao prekršaj banke (članak 28.)\n\n17) ako podatke iz Očevidnika odnosno druge podatke do kojih je došla na temelju odredaba ovog Zakona ne koristi isključivo za potrebe provedbe ovog Zakona, već iste koristi u druge svrhe, prosljeđuje odnosno ugrađuje u svoje proizvode i usluge (članak 20. stavak 9.),"]
[49,"A1 Hrvatska d.o.o.","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 20.","Predlaže se da se ovrhovoditelju u svrhu dobivanja podataka o ovršeniku, a o čemu ovisi hoće li ovrhovoditelj uopće pokrenuti postupak ovrhe, dopusti uvid bez naknade u predmetne podatke. Odredba je in favorem ovršenika i svrha donošenja novog zakona je da se smanji broj ovršnih postupaka. Kako ovrhovoditelju ne bi nastali dodatni troškovi koje bi morao podmiriti Agenciji za uvid u podatke, a uzevši u obzir činjenicu da će ovrhovoditelj biti taj koji će trpjeti štetu u vidu nenaplaćenih dugovanja u slučaju da se ne odluči na pokretanje ovrhe zbog prezaduženosti ovršenika, predlaže se da u ovom slučaju Agencija odustane od potraživanja naknade za uvid u podatke."]
[50,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 20.","stavak 5.; Odlična izmjena jer će se ovime doista uvelike smanjiti broj novo pokrenutih ovrha (znači ne samo broj novih aktivacija na FINI, već i samih ovrha, čime će se ovršenike osloboditi ovrhe i po drugim predmetima!). No da bi doista bilo tako, odnosno da bi ova izmjena proizvela željeni učinak, ova bi informacija trebala biti besplatna. Predlažemo ujedno da se osim navedenih podataka, vjerovniku omogući i uvid u podatak o tome tko su ovrhovoditelji u redu naplate, čime bi se omogućilo pokretanje postupaka radi pobijanja dužnikovih pravnih radnji i naknade štete u slučajevima kada je dužnik primjerice izdavao fiktivne zadužnice članovima obitelji (primjeri su brojni..)"]
[51,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 21.","(1) Agencija je dužna čuvati osnovu za plaćanje tri godine od dana kada je tražbina za koju je zatražena ovrha temeljem osnove za plaćanje naplaćena u cijelosti, odnosno od dana kada je Agencija prestala provoditi ovrhu radi obustave, na zahtjev ovrhovoditelja ili temeljem posebnog propisa kojim se uređuje prestanak provedbe ovrhe u odnosu na pojedinu osnovu za plaćanje.\n(2) Ovrhovoditelj ili ovršenik kada je ovlašten temeljem zakona može u roku iz stavka 1. ovog članka od Agencije zatražiti vraćanje osnove za plaćanje. Ako ovrhovoditelj ili ovršenik ne zatraži vraćanje osnove za plaćanje, Agencija ju može uništiti.\n- Obzirom na odredbe Zakona o kreditnim institucijama čl. 305 st 9 u vezi povrat instrumenata osiguranja sudionicima u kreditu, nismo suglasni s time da Agencija može uništavati osnove za plaćanje. Također, općenito smo mišljenja da Agencija ne bi smjela uništavati osnove za plaćanja."]
[52,"Pravobranitelj za djecu RH","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 22.","Načelno podržavamo odredbu kojom ovrhovoditelj nije dužan Agenciji predujmiti naknadu u slučaju kada se ovrha/osiguranje provodi radi naplate tražbine po osnovi zakonskog uzdržavanja, konkretno zakonskog uzdržavanja djece, koju naknadu za provedbu ovrhe je Agenciji dužan platiti ovršenik.\nMeđutim, predložena odredba (čl. 22. st. 4.) da bi u tom slučaju Agencija iznos naknade upisivala u Očevidnik prije tražbine iz osnove za plaćanje za koju se naplaćuje, nije u interesu djece i odredbi posebnog propisa. Naime, ovrha radi ostvarenja tražbine uzdržavanja za dijete, sukladno odredbi članka 527. st. 3. Obiteljskog zakona („Narodne novine“ br. 103/15) provodi se prije ovrhe radi naplate svih drugih tražbina neovisno o vremenu njihova nastavka. \nS tim u vezi, preporučamo da se vodi računa o pravima i interesima djece i prilikom propisivanja vrsta i visina naknada za obavljanje poslova propisanih ovim Zakonom te načina naplate naknade (koja obveza proizlazi Člankom 22. stavak 9.) \nObrazloženje: \nRazmatrajući ovu problematiku isključivo iz pozicije sve djece koju je obveznik uzdržavanja dužan uzdržavati, i ne pokušavajući umanjiti odgovornost roditelja i drugih obveznika uzdržavanja za njihove obveze, držimo da odredbe važećeg Pravilnika o vrstama i visini naknada za obavljanje poslova propisanih zakonom o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima  nisu u interesu djece.\nSaznajemo za slučajeve u kojima se provedbom ovrhe na novčanim sredstvima koju provodi Agencija umanjuju iznosi uzdržavanja utvrđeni pravomoćnim i ovršnim sudskim odlukama na štetu djece, i bez saznanja roditelja koji dijete zastupa u ovršnom postupku radi ostvarivanja uzdržavanja. \nPraćenjem pojedinačnih slučajeva saznajemo da Agencija prvo naplaćuje svoju i bančinu naknadu, a zatim ovrhovoditeljevo potraživanje. Iako je stav Ministarstva financija (Klasa: 050-01/14-01/210, ur. broj:513-06-03-15-4 od 21. siječnja 2015.) da spomenuta naknada nije ovrha kojom bi se naplaćivala neka druga tražbina već da je sastavni dio predmetne ovrhe (alimentacije) koju provodi Agencija, činjenica jest da ovakvim načinom provedbe ovrhe,  u velikom broju slučajeva, djeca ostaju uskraćena za puni iznos mjesečnog uzdržavanja. To se uvijek događa u situacijama kada su sredstva na računu ista ili manja od iznosa uzdržavanja, pa Agencija iz dostupnih sredstava naplaćuje i svoju naknadu i ovrhovoditeljevo potraživanje. (Primjerice, ako je tražbina uzdržavanja djeteta pravomoćnom i ovršnom sudskom odlukom utvrđena u iznosu od 1.500,0 kn, a obveznik plaćanja uzdržavanja na računu ima toliki ili manji iznos, Agencija ga zapljenjuje, a djetetu uplaćuje manji iznos, odnosno iznos umanjen za naknadu Agencije). Iz ovog primjera proizlazi da unatoč gore spomenutom stavu Ministarstva financija, ovakvo postupanje de facto utječe na umanjenje iznosa uzdržavanja koje djetetu služi za zadovoljenje temeljnih životnih potreba. Stava smo da ovakav način naplate u konačnici dovodi do toga da zapravo dijete iz iznosa svojeg uzdržavanja podmiruje troškove provedbe ovrhe na novčanim sredstvima, iako uopće nije odgovorno za nastale troškove, a to je protivno i samim odredbama procesnog prava o odgovornosti za troškove postupka. Problematika posebno dolazi do izražaja u situacijama kada obveznik uzdržavanja nema stalno i/ili stabilno radno mjesto i primanja što, naravno, predstavlja dodatan rizik za dijete - ovrhovoditelja te dodatno ukazuje na potrebu preispitivanja visine naknade Agenciji u postupcima uzdržavanja djece.\nUpoznati smo i o negativnom utjecaju plaćanja mjesečnih naknada Agenciji za obavljanje poslova provedbe ovrhe radi ostvarivanja uzdržavanja za dijete na novčanim sredstvima ovršenika, u odnosu na drugu djecu  s kojom obveznik uzdržavanja živi. U konkretnom slučaju ovršeniku, koji skrbi i živi s dvoje djece iz drugog braka, plijenila su se novčana sredstava na računu za uzdržavanje djeteta iz prvog braka zajedno s iznosima mjesečnih naknada Agenciji, što se u konačnici održava na standard cijele obitelji. U toj situaciji obveznik uzdržavanja nije imao izbora utjecati na izbor sredstva i predmeta ovrhe, koje predlaže ovrhovoditelj, iako bi ovrha na plaći bila povoljnija za standard obitelji jer poslodavac ne naplaćuje naknadu provedbe ovrhe i druge naknade koje naplaćuje Agencija. S druge strane, davanje suglasnosti za zapljenu po pristanku dužnika iz članka 202. Ovršnog zakona ovrhovoditelju nije bila dostatna garancija i sigurnost za ostvarivanje uzdržavanja, koju mu nudi provedba ovrhe na novčanim sredstvima koju provodi Agencija. \nPredlažemo dopuniti i provedbeni propis na način da se predvidi iznimka za slučaj kada se poslovi provedbe prodaje nekretnina i pokretnina propisanih Ovršnim zakonom provode vezano uz postupak ovrhe radi prisilne naplate novčanih iznosa za uzdržavanje djeteta, u kojima je ovrhovoditelj dijete.\nObrazloženje: \nI ovaj prijedlog usmjeren je na zaštitu najboljeg interesa djeteta koje potražuje sredstva za svoje uzdržavanje. Obveznik uzdržavanja koji ne ispunjava svoju obvezu prema djetetu svojim propuštanjem i uskratom sredstava za život ugrožava djetetova temeljna prava i interese. U takvim okolnostima smatramo da je posve neprimjereno da se djeci,  koja ovršni postupak pokreću kako bi dobili sredstva nužna za zadovoljenje svojih osnovnih životnih potreba, nameće obveza plaćanja naknada, tim više što je ishod postupka posve neizvjestan. Stoga predlažemo propis dopuniti na predloženi način. \nPredlažemo dopuniti Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima na način da se njime predvidi mogućnost razmjernog namirenja tražbina u situaciji kada pravo na uzdržavanje ima više osoba u slučajevima ovrhe na novčanim sredstvima, kao i da se odgovarajućom odredbom (ili podzakonskim aktom) reguliraju tehnički uvjeti za provedbu razmjernog namirenja \nObrazloženje:\n\nPraćenjem pojedinačnih slučajeva i važećih propisa uviđamo kako postoje određene nelogičnosti i pravne praznine po pitanju razmjernog namirenja tražbina zakonskog uzdržavanja djeteta u situacijama u kojima Agencija provodi ovrhu na novčanim sredstvima. I dok je u slučajevima ovrhe na plaći, odnosno drugom stalnom novčanom primanju detaljno regulirano postupanje suda i razmjerno namirenje tražbina u situacijama kada pravo na uzdržavanje ima više osoba (čl. 198. Ovršnog zakona), izostaje takvo uređenje kod provedbe ovrhe na novčanim sredstvima. Prema dostavljenim informacijama, Agencija u praksi ne može provoditi razmjerno namirenje zbog tehničkih nedostataka programa za provođenje ovrhe u slučajevima kad konkuriraju npr. dvije ovrhe po osnovi uzdržavanja za dijete. Osim toga, postupanja Agencije u tim su slučajevima protivna i odredbama Obiteljskog zakona koje određuje prioritetnu provedbu tražbine uzdržavanja za dijete i na novčanim sredstvima po računu (čl. 527. st. 3. Obiteljskog zakona). Stoga držimo da je potrebno na odgovarajući način riješiti ovu problematiku u provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, radi ostvarenja prava djece na uzdržavanje u slučajevima kada pravo na uzržavanje ima više djece prema istom ovrhovoditelju."]
[53,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 22.","(1) Ovrhovoditelj je dužan predujmiti Agenciji iznos propisane naknade za provedbu osnove za plaćanje, a Agencija će taj iznos upisati u Očevidnik zajedno s tražbinom iz osnove za plaćanje te provesti ovrhu u korist ovrhovoditelja.\n(2) Agencija neće upisati osnovu za plaćanje u Očevidnik niti poduzimati radnje po osnovi za plaćanje ako ovrhovoditelj nije platio iznos predujma.\n(5) Ovrhovoditelj je dužan Agenciji platiti naknadu za povlačenje osnove za plaćanje s naplate, vraćanje osnove za plaćanje, promjenu ovrhovoditelja i druge radnje koje Agencija poduzima na zahtjev ovrhovoditelja.\n- Mišljenja smo da zakonske odredbe o predujmljivanju troškova od strane  ovrhovoditelja narušavaju pravo vjerovnika na naplatu svojih potraživanja te predlažemo brisanje  \nOvom odredbom vjerovnici se stavljaju u nepovoljan položaj i diskriminiraju se. Da bi pružatelji usluga i dobara/vjerovnici ostvarili svoje elementarno pravo - naplatili svoje usluge i dobra moraju imati dodatna sredstva. Pri tom treba imati na umu da postoji mogućnost da neće naplatiti tražbinu niti predujmljene troškove pa su dvostruko oštećeni. \nSmatramo da sve naknade koje se odnose na izvršenje osnova za plaćanje, kao i promjene po istima i dalje trebaju direktno teretiti ovršenika. Ako će se ostati pri tome da ovrhovoditelj predujmi naknadu za provedbu ovrhe, onda bi se barem trebalo odustati od naknade za davanje na uvid podataka prije pokretanje ovrhe jer se mogu dogoditi slučajevi da će ovrhovoditelj pretrpjeti trošak koji neće moći „prevaliti“ na ovršenika jer na njegovom računu već postoje značajni iznosi ovrhe u redoslijedu čekanja, čime nije izgledno da će se ovrhovoditelj naplatiti te niti neće pokrenuti ovrhu na novčanim sredstvima"]
[54,"Davor Kvesić","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 22.","Vezano za čl.22.st.7. određeno je kako će ovrhovoditelj prije same dostave Osnove za plaćanje FINI biti u mogućnosti pribaviti podatke iz Očevidnika o broju osnova za plaćanje kao i iznosu blokiranih sredstava ovršenika. Predmetna potvrda koju sada dostavlja FiNA ne sadrži podatak o tome vrši li se redovita naplata s računa ovršenika. Takav podatak svakako bi ovrhovoditelje moglo stimulirati ili destimulirati na dostavu Osnove za plaćanje na izvršenje, jer ukoliko ovršenik nema redovitih naplata sa računa ovrhovoditelj nema niti interes dostaviti Osnovu za plaćanje na izvršenje.\n\nTakođer, Zakon ne definira ima li ovrhovoditelj pravo na povrat predujma ukoliko ovršeniku budu zatvoreni svi računi, odnosno ukoliko do trenutka dostave osnove za plaćanje ovršenik zatvori sve svoje račune, a ovrhovoditelj je uredno platio predujam. U takvoj situaciji nisu ispunjeni uvjeti prema kojima bi bilo moguće provesti Osnovu za plaćanje a uredno je plaćena naknada za provedbu osnove za plaćanje. Slijedom naprijed navedenog samim Zakonom ili pravilnim potrebno je regulirati ima li ovrhovoditelj pravo na povrat predujma i u kojim situacijama"]
[55,"HRVATSKA ODVJETNIČKA KOMORA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 22.","Članak 22.\n\nZakonom se kreiraju dodatni troškovi koje mora predujmiti vjerovnik a koje je do sada plaćao dužnik, i to opravdano jer je on prouzročio postupak prisilne naplate duga. Na taj se način dodatno promovira neravnopravnost sudionika u postupku i to na šetu vjerovnika.\n\nDodatno, očekuje se (najavljeno je) poskupljenje postupka uvođenjem novih naknada FINA-e koje su vjerovnici dužni platiti, a u konačnici će ih morati snositi dužnik, što je protivno intenciji zakona."]
[56,"A1 Hrvatska d.o.o.","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 22.","U odnosu na stavak 5. članka 22. predlaže se da troškove povlačenja osnove za plaćanje s naplate snosi ovršenik, obzirom da je on te troškove i prouzrokovao. U slučaju kada dolazi do povlačenje osnove za plaćanje, najčešće se radi o tome da je ovršenik dugovanje iz osnove za plaćanje podmirio, što znači da raspolaže novčanim sredstvima."]
[57,"A1 Hrvatska d.o.o.","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 22.","Prijedlog nove odredbe, odnosno stavka 1. članka 22. nije prihvatljiv iz razloga jer se Agencija i do sada naplaćivala prva, a na način da je redoslijed naplate bio: troškovi, kamate i zadnje glavnica. U troškovima prvo se i dalje naplaćuju troškovi Agencije, a tek tada troškovi ovrhovoditelja. Ako će se ovrhovoditelja obvezati da predujmljuje troškove naknade FINA-e, to će na kraju rezultirati poskupljenjem ovrhe za ovršenika, obzirom da će ovrhovoditelji na iznos predujma (odnosno troškova) tražiti i obračunavati kamate, što FINA u postojećem sistemu ne radi. Shodno navedenom, predlažemo da se trošak naknade FINA-e naplaćuje kao i do sada."]
[58,"Ivan Balković","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 22.","(1) Agencija bi svoja potraživanja trebala naplaćivati od ovršenika, a ne predujmom od ovrhovoditelja. Na taj način se sprječava dodatan trošak za ovrhovoditelja ukoliko je dug nenaplativ, a Agenciji daje \"motiv\" za provedbu ovrhe i naplatu svojih potraživanja.\nSlijedom toga (2), (3) i (4) brisati."]
[59,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 23.","Banci se nameće obveza da uskladi podatke koje je dostavila u JRR sa podacima koje je u JRR upisala Agencija. Pitanje je da li će se u Pravilniku o JRR-u točno definirati koji su to podaci koje u JRR unosi FINA (u čl. 18. st. 3. stoji da će FINA unositi oznaku stečaja računa; u čl. 23. st. 7. stoji da će FINA unositi podatke o oznaci blokade računa i zabrani raspolaganja, te podatke dobivene od nadležnog tijela koje je temeljem propisa nadležno za postupak dodjeljivanja osobnog identifikacijskog broja i za vođenje evidencije o osobnim identifikacijskim brojevima – da li to znači da će banka biti u obvezi mijenjati npr. podatak o MBG-u ili OIB-u temeljem zahtjeva FINE) – sukladno Općim uvjetima PBZ-a, Banka podatke u svom sustavu može mijenjati isključivo temeljem dokumentacije koju dostavi klijent ."]
[60,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 24.","FINA će prema prijedlogu kod Obrtnika „pokupiti“ sredstva samo s računa otvorenog na obrt, ali ne i na vlasnika obrta, što smatramo pogrešnim jer obrtnik odgovara cjelokupnom svojom imovinom."]
[61,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 27.","Predlažemo uskladiti numeraciju stavaka."]
[62,"HUAN Hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 31.","stavak 1.; Ovo je vrlo dugo razdoblje. Nejasno je zašto se žuri sa donošenjem zakona, kada se ostavlja tolika vremenska praznina za donošenje provedbenih propisa, a bez kojih se zakon u dijelu ne može provesti. Odnosno, ishitreno se, pod pritiskom donosi ovako bitan zakon, a FINA nije spremna na njega. U tom razdoblju, nužno je da se ovrhovoditejljima omogući postupanje na način kojim oni neće izgubiti svoja prava. Primjerice, da se do dana stupanja na snagu propisa kojim se utvrđuje sadržaj i oblik zahtjeva za aktivaciju rješenja o ovrsi, ovrhovoditeljima omogući podnošenje zahtjeva u obliku koji se koristio do dana stupanja na snagu istog. Već  do sada se događalo da provedba ovrhe zbog nedostatka provedbenih propisa bude nemoguća tako da je nužno skratiti ove rokove ili pričekati sa donjošenjem zakona dok potrebni podzakonski akti ne budu spremni."]
[63,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 36.","Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u „Narodnim novinama“ osim odredbe članka 22. ovog Zakona koja stupa na snagu 1. studenog 2018. godine.\nSugeriramo da sve odredbe stupe na snagu u isto vrijeme pogotovo kao bi se izbjegla neusklađenost s podzakonskim aktima važećeg Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima."]
[64,"Davor Kvesić","V. TEKST NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA, S OBRAZLOŽENJEM,\nČlanak 36.","Obzirom na to da se donošenjem novog Zakona predviđa obveza plaćanja predujma kao propisane naknade za provedbu osnove za plaćanje, riječ je o trošku koji kod poslovnih subjekata nije bio predviđen financijskim proračunom za 2018. godinu, te isti predstavlja dodatno financijsko opterećenje. Ukoliko se ustraje na tome obvezu plaćanja predujma trebalo bi odgoditi barem do 01.01.2019. godine."]