{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":40,"n_cols":6,"rows_kept":40,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o područjima i sjedištima sudova"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Žana Vlainić","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Žana Vlainić, sutkinja/ predsjednica Prekršajnog suda u Gospiću\nPodržavam u cijelosti prijedlog Općinskog građanskog suda u Zagrebu, najvećeg  suda takve vrste u Republici Hrvatskoj da se ne ide s ovim prijedlogom, jer će njegovim usvajanjem nastupiti dodatna pravna nesigurnost.\nPodržavam i komentar Američke gospodarske komore u Hrvatskoj, čiji stručnjaci uočavaju neke detalje koji bi mogli dovesti do disrupcije dosadašnjih postignuća (disruption – hrvatski: prekid, remećenje), što se definira kao prekid regularnog toka ili čin pravljenja poremećaja. \nPridržavam sebi za pravo da se založim za tzv. \"zagrebački model\" u svim županijama Republike Hrvatske i znam da imam potporu svojih vrijednih i uvaženih kolega sa prvostupanjskih prekršajnih sudova.\nReforma svih reformi u Republici Hrvatskoj bila bi reforma trgovačkih sudova, ključnih sudova za gospodarstvo u RH, što niti jedna dosadašnja pravosudna administracija nije stavila na dnevni red, a kako se stvari odvijaju niti sadašnja pravosudna administracija ( kojoj se bliži polovica mandata), nema to namjeru učiniti. \nU ostalom dijelu, u cijelosti ostajem kod svih navoda svojeg komentara od 14. svibnja 2018. godine.","Primljeno na znanje","."]
[2,"Američka gospodarska komora u Hrvatskoj","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Konačni prijedlog Zakona načelno je prihvatljiv, no AmCham smatra potrebnim dati prijedloge za dodatna poboljšanja.\n \nAmCham ovim putem daje potporu izmjenama Zakona o Područjima i sjedištima sudova koje će u bitnoj mjeri utjecati na gospodarstvo. Posebno smatramo da će izmjena predložena člankom 8. (stavak 2.) doprinijeti boljoj efikasnosti sudova. Istovremeno, u postojećem nacrtu AmCham uočava neke detalje koji bi mogli dovesti do disrupcije dosadašnjih postignuća, na što želimo upozoriti ovim komentarima.","Primljeno na znanje","Prima se na znanje."]
[3,"IVANA BILUŠIĆ","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Nacrtom Prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova, različito je riješen status dva najveća prekršajna suda u Republici Hrvatskoj (Split i Zagreb) pa je tako Prekršajni sud u Zagrebu zadržao samostalnost pod nazivom Općinski prekršajni sud u Zagrebu, dok je za Prekršajni sud u Splitu predviđeno spajanje sa Općinskim sudom, a potom osnivanje dva Općinska suda u Splitu (Općinski sud u Splitu I i Općinski sud u Splitu II).\n\nMeđutim, u Nacrtu Prijedlogu Zakona sa pratećim obrazloženjem sudovi u Zagrebu i Splitu se na više mjesta dovode u vezu te se apostrofiraju kao najveći sudovi u državi, koji zbog veličine pravosudnih područja i geografske specifičnosti imaju najviše poteškoća u upravljanju, poglavito zbog dislociranih stalnih službi. U tom kontekstu je u jednom periodu tijekom prošle godine u Ministarstvu pravosuđa prevladavao stav da u najvećim gradovima, zbog spomenutih razloga, neće doći do spajanja općinskih i prekršajnih sudova, odnosno, da će prekršajni sudovi u tim gradovima zadržati samostalnost. Međutim, u Prijedlogu Zakona predlagatelj je odstupio od tog stava.\n\nUzimajući u obzir sve navedeno, mišljenja smo da bi \"zagrebački model“ opstojnosti prekršajnog suda (Općinski prekršajni sud u Zagrebu) trebalo primijeniti i na Split (Općinski prekršajni sud u Splitu), u kojem slučaju ne bi bilo nužno osnivati dva općinska suda te apeliramo na predlagatelja da bude dosljedan u argumentaciji i primjeni isti model za rješavanje prekršajnih predmeta u dva najveća hrvatska grada- Split i Zagreb.\n\n Što se pak tiče Općinskog suda u Splitu, isti trenutno broji 96 sudaca. Ukoliko ne bi došlo do spajanja sa Prekršajnim sudom u Splitu, Općinski sud je sa brojem sudaca unutar granice koje Ministarstvo predviđa za novoosnovane sudove. S obzirom na specifičnost geografskog područja, prometnu povezanost i olakšavanje pristupa građanima sudu, na području nadležnosti postojećeg Općinskog suda u Splitu će se i dalje, bez obzira na model koji Prijedlog Zakona donese, u stalnim službama obavljati sudbena vlast jer to i nadalje predviđa Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Naime, realnost je da će postojeće stalne službe i dalje ostati gdje jesu jer jedino tako građani imaju pristup sudu, posebice se to odnosi na gradove Sinj i Trogir.\n\n Ako bi se usvojio Prijedlog Zakona po kojem bi došlo do dijeljenja Općinskog suda u Splitu na Split I i Split II, primjećujemo da bi Splitu II pripale stalne službe u Sinju i u Trogiru, što pak znači da za sud Splitu II jedino za područje Solin, Kaštela i Omiš bi trebalo osigurati prostorije za rad i jedino rješenje koje se nameće i koje je raspoloživo su postojeće prostorije gdje je i sada smješten Općinski sud- bivša vojarna Dračevac. U tom slučaju u sjedištu Splita II bi bilo potrebe za rad svega 10 do maksimalno 15 sudaca. Stoga se postavlja pitanje zašto raditi ovakvu podjelu Općinskog suda u Splitu na Split I i Split II radi brojke od svega 10-15 sudaca koji ostaju u sjedištu suda Split II i radi kojih će onda treba ustrojiti sudsku upravu i sve odjele suda, što znači da se ne smanjuje broj upravljačkih funkcija već se nepotrebno duplira. Isto tako, s obzirom na mjesto sjedišta ovakvog budućeg suda Split II ne poboljšava se pristup građana sudovima jer i dalje moraju dolaziti na lokaciju Dračevac, koja teritorijalno pripada gradu Splitu, ali koja nema dobru povezanost sa okolnim gradovima Solin, Omiš i Kaštela niti sa centrom grada Splita. \n\nNadalje, prema Nacrtu Prijedloga Zakona, kao i prema predloženim izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, svi općinski sudovi će biti sudovi pune nadležnosti. U takvoj situaciji nužno je naglasiti da je za organizaciju rada na kaznenom odjelu potrebno minimalno 4 suca (s obzirom na zakonska ograničenja i potrebe rada u optužnom i izvanraspravnom vijeću te na raspravi, a za OSKOK odjel minimalno 6 sudaca) pa će u tom slučaju primjerice Stalna služba u Sinju sa 4 postojeća  suca i dodatna 3 sa budućeg prekršajnog odjela kao i Stalna služba u Trogiru sa 5 postojećih sudaca i dodatna 2 sa budućeg prekršajnog odjela teško zadovoljiti te uvjete bez da sve suce u pojedinoj stalnoj službi ne uključi u rad na kaznenom odjelu što će pak dovesti do narušavanja specijalizacije sudaca, utjecaja na kvalitetu suđenja, pojave neujednačenosti sudske prakse na prvostupanjskom nivou, a posljedično i do utjecaja na trajanje sudskih postupaka i broja neriješenih predmeta. Isti razlozi se mogu primijeniti i na rad sudaca koji će raditi u sjedištu Splita II jer se radi, opet naglašavamo, o brojci od svega 10-15 sudaca koji će pokrivati rad na parničnom, kaznenom, ovršnom, izvanparničnom, ostavinskom i zemljišnoknjižnom odjelu te budućem prekršajnom odjelu. U ovom kontekstu trebalo bi razmotriti mogućnost da se u slučaju razdvajanja Općinskog suda u Splitu na Split I i Split II podjela suda izvrši po vrsti predmeta (kazneni i građanski sud). Druga mogućnost je da sukladno članku 7. prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (koji dodaje novi stavak 6. u članak 14. ) se odredi Općinski sud u Splitu I nadležan za postupanje u kaznenim predmetima za područje svih općinskih sudova sa područja Županijskog suda u Splitu. Isto se predlaže i za postupanje u radnim predmetima kako bi se zadržao nivo specijalizacije sudaca i ažurnosti u radu.\n\nPored toga skrećemo pažnju da je neizvjesno gdje i kada će se smjestiti budući sud Split I, da postoje naznake da će se bivša robna kuća \"Standa\" na području centra grada Splita prilagoditi za smještaj suda, ali takvo rješenje nije kvalitetno niti dugoročno prihvatljivo za jedan veliki sud što teritorijalno, po broju primljenih predmeta po svim vrstama i po broju sudaca i službenika jeste Općinski sud u Splitu, makar i u razdvojenom obliku tj. kao sud Split I. Ako se i smjesti sjedište suda Split I u robnu kuću \"Standa\", bit će potrebno zakupiti drugi prostor i plaćati ga svaki mjesec za smještaj obimne arhivske građe koju Općinski sud u Splitu u ovom trenutku posjeduje i koja se sada nalazi u istoj robnoj kući \"Standa\", tako da ova opcija donosi niz otvorenih pitanja, posebice u financijskom aspektu. \n\nUz navedeno, želimo izraziti i potporu prijedlogu za osnivanjem Općinskog suda u Makarskoj koji bi obuhvaćao područje današnjih stalnih službi Makarska i Imotski Općinskog suda u Splitu. Radi se o službama u kojima djeluje ukupno 13 sudaca što je gotovo polovica sudaca svih stalnih službi Općinskog suda u Splitu i o područjima najudaljenijim od sjedišta suda (gotovo 90 km odnosno 100 km).\n\nZaključno, smatramo da je za rad sudaca i mogućnosti potpunog iskorištavanja svih ljudskih potencijala u sudovima, a posebice za zadržavanje i unapređenje kvalitete sudovanja i olakšan pristup građana sudovima, optimalno rješenje:\n\n- da se osnuje Općinski sud u Makarskoj, kako je i predloženo\n\n- da se Prekršajni sud u Splitu, iz kojeg se izdvajaju stalne službe na području Makarske i Imotskog, preustroji i osnuje kao Općinski prekršajni sud u Splitu\n\n- da se postojeći Općinski sud u Splitu, iz kojeg se izdvajaju stalne službe na području Makarske i Imotskog, ne razdvaja, već ostane kao cjeloviti sud za kojeg apeliramo da se nađe adekvatan i kvalitetan dugoročni smještaj dostojan djelovanja jedne od ravnopravnih grana vlasti.\n\nPredlaže se tekst konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u članak 2. stavak 1. točka IX. na način da:\n\n\"IX. Županijski sud u Splitu za područje Općinskog suda u Makarskoj, Općinskog suda u Splitu Općinskog prekršajnog suda u Splitu. \n\nOpćinski sud u Makarskoj za područje općina: Baška Voda, Brela, Cista Provo, Gradac, Lokvičići, Lovreć, Podbablje, Podgora, Proložac, Runovići, Tučepi, Zagvozd i Zmijavci te gradova Imotski i grad Makarska. \n\nOpćinski sud u Splitu za područje općina: Bol, Jelsa, Milna, Nerežišća, Postira, Pučišća, Selca, Sućuraj, Sutivan, Šolta, Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Hrvace, Klis, Lećevica, Marina, Muć, Okrug, Otok, Podstrana, Prgomet, Primorski Dolac, Seget, Šestanovac i Zadvarje te gradova: Hvar, Komiža, Split, Supetar, Stari Grad, Vis, Kaštela, Omiš, Sinj, Solin, Trilj, Trogir i Vrlika. \n\nOpćinski prekršajni sud u Splitu postupat će u prekršajnim predmetima za područja općina: Bol, Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Hrvace, Jelsa, Klis, Lećevica, Marina, Milna, Muć, Nerežišća, Okrug, Otok, Podstrana, Postira, Prgomet, Primorski Dolac, Pučišća, Seget, Selca, Sućuraj, Sutivan, Šestanovac, Šolta, Zadvarje, te gradova: Hvar, Kaštela, Komiža, Omiš, Sinj, Solin, Split, Stari Grad, Supetar, Trilj, Trogir, Vis  i Vrlika.\"\n\nOgranak Općinski sud u Splitu- UHS","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[4,"Igor Juranović","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Smatram da se predlagatelj nije dosljedno držao kriterija i parametara koje je sam propisao u postupku donošenja konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova, odnosno naveo u tekstu povodom e-savjetovanja o konačnom prjedlogu Zakona. Tako je, potpuno neopravdano, IZOSTAVLJENA  Nova Gradiška koja je također, po svim kriterijima i parametrima, trebala postati sjedište Općinskog suda.\n\nKonkretno,  po veličini i broju stanovništva područje koje bi trebalo obuhvaćati područje suda u Novoj Gradiški približno je jednako područjima nekih predloženih novih općinskih sudova, kako po veličini teritorija, tako i po broju stanovnika, tako, samo što se tiče broja stanovnika, područje koje bi obuhvaćalo sjedište suda u Novoj Gradiški (područje sa 48494 stanovnika) ima približno jednako stanovnika kao područje Općinskog suda u Kutini (49770) ili područje Općinskog suda u Makarskoj (49832), a u odnosu na područje Općinskog suda u Metkoviću (42323) i znatno više. (izvor: popis stanovništva 2011)\n\nGeografska specifičnost ovoga područja posebno opravdava da Nova Gradiška postane sjedište Općinskog suda. Specifični izgled (izduženost) Brodsko-posavske županije dovodi do toga da poneka rubna mjesta u zapadnom dijelu Županije, a koja bi prema konačnom prijedlogu pripala području Općinskog suda u Slavonskom Brodu su od sjedišta suda udaljena 100 i više kilometara. Sam grad Nova Gradiška udaljen je od Slavonskog Broda preko 55 kilometara. Time se znatno otežava pristup sudu građanima iz ovog dijela Županije. Na području eventualnog sjedišta suda u Novoj Gradiški nalaze se dva granična prijelaza (Davor i Stara Gradiška), kao i tri policijske postaje (PP Nova Gradiška, PP Okučani, PGP Stara Gradiška), a o frekventnosti  graničnog prijelaza u Staroj Gradiški mislim da ne treba posebno govoriti. Apsurdno je da se počinitelji kaznenih dijela i prekršaja koji nastaju u svezi nezakonitog prelaska državne granice voze u gotovo 80 kilometara udaljeni Slavonski Brod i pri tome prolaze pored Nove Gradiške koja je teretorijalno znatno bliže, a uz to kadrovski i infrastrukturno potpuno opremljena i spremna prihvaćati ovakve predmete. Mjesta u okolici Nove Gradiške koja tradicionalno pripadaju eventualnom sjedištu toga suda u Novoj Gradiški prometno i gospodarski su s Novom Gradiškom odlično povezana i to brojnim linijama lokalnih autoprijevoznika, a to se ne može reći za sjedište suda u Slavonskom Brodu. \n\nŠto se tiče kadrovske ekipiranosti na strani Nove Gradiške kao sjedišta Općinskog suda su svi kriteriji kojih se predlagatelj trebao, a nije, dosljedno držati prilikom konačnog prijedloga Zakona. Tako bi prema sadašnjem stanju Općinski sud u Novoj Gradiški zapošljavao 10 sudaca, koji su i sada u ovom  trenutku u radnom odnosu, a osim njih u radnom odnosu su i dva stručna savjetnika, iz čega proizlazi da bi ovaj sud imao 12 referada. Po ovom kriteriju kadrovske osposobljenosti Nova Gradiška je, u usporedbi s drugim predloženim sjedištima novih sudova, puno bolje kadrovski ekipirana te u cijelosti zadovoljava zadane kriterije, a što proizlazi iz donje tablice:\n\nGRAD              PREKRŠAJNI SUD                          STALNA SLUŽBA   UKUPAN BROJ SUDACA\nNova Gradiška            4                                                     6+2                                   10+2\nPazin                            1                                                       4                                       5\nMetković                        3                                                       6                                       9\nCrikvenica                    2                                                       4                                       6\nĐakovo                            3                                                       6                                       9\n\nNadalje, prema statističkim podatcima o radu Nova Gradiška također po svemu zaslužuje biti sjedište Općinskog suda imajući u vidu broj riješenih predmeta u razdoblju od 2015.g. do 2017.g. Prema podatcima Ministarstva pravosuđa proizlazi da je u Stalnoj službi u Novoj Gradiški od ustanovljenja riješeno znatno više predmeta što govori o stručnosti sudaca, nego u drugim stalnim službama koja su predložena prema konačnom prijedlogu Zakona postati sjedištem općinskih sudova, a što je vidljivo iz sljedeće tablice:\n\nGrad                 Broj predmeta (2015) Broj predmeta (2016) Broj predmeta (2017)\nNova Gradiška      2388                              4503                             3186\nĐakovo                      1482                              1905                             1725\nCrikvenica              2143                              2982                             1968\nMetković                      1243                              1390                             1581\nPazin                        919                              1395                             1012\nKutina                      2058                              4341                             3432\n\n\nNa kraju valja dodati da Nova Gradiška infrastrukturno potpuno zadovoljava tražene uvjete, budući da se sud nalazi u zgradi koju Grad Nova Gradiška daje u dugotrajni zakup Ministarstvu pravosuđa za samo jednu kunu, da je predmetna zgrada suvremeno opremljena svim potrebnim tehničkim pomagalima, da Grad Nova Gradiška ima moderan i dobro uređen prostor u kojem bi se moglo smjestiti Općinsko državno odvjetništvo pod jednakim uvjetima kao i sud, tako da ustanovljenje Općinskog suda u Novoj Gradiški ne bi prouzročilo apsolutno nikakve troškove Ministarstvu pravosuđa i Republici Hrvatskoj.\n\nNaprotiv, ustanovljenjem Općinskog suda u Novoj Gradiški ostvarile bi se i znatne uštede budući da sada u Stalnoj službi u Novoj Gradiški, kao i Prekršajnom sudu u Novoj Gradiški radi ukupno 46 djelatnika, dok ovome treba pribrojati i činjenicu da djelatnici Općinskog državnog odvjetništva s područja Nove Gradiške svakodnevno putuju u Slavonski Brod što predstavlja daljnji nepotrebni trošak za Republiku Hrvatsku.\n\nSlijedom svega gore navedenoga predlažem da se u članak 2. točka 8. konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova pored Općinskog suda u Požegi i Općinskog suda u Slavonskom Brodu ustanovi Općinski sud u Novoj Gradiški za područje općina: Cernik, Davor, Dragalić, Gornji Bogićevci, Nova Kapela, Okučani, Rešetari, Stara Gradiška, Staro Petrovo Selo, Vrbje te grad Nova Gradiška.\n\nPovrh svega, Ministru pravosuđa, osobno i na urudžbeni zapisnik Ministarstva i Saborskog odbora za pravosuđe predan je Elaborat o komparativnim prednostima, detaljnoj projekciji i usporedbi troškova sudovanja u obje varijante (OSSB / OSNG) i  opravdanosti, odnosno  potrebi osnivanja Općinskog suda u Novoj Gradiški. U Elaboratu su upravo prema kriterijima koje predlagatelj i ovdje smatra bitnima i koje Općinski sud Nova Gradiška ispunjava, prikazani osnov i ekonomika osnivanja suda sa sjedištem u Novoj Gradiški.\n\nNedvojbeno je, supotpisima,  izražen i politički konsenzus HDZ-a i SDP-a, odnosno predstavnika izvršne vlasti svih općina koje gravitiraju Sudu u Novoj Gradiški. Potporu osnivanju izrazili su svi načelnici općina, Župan, Gradonačelnik, struka, uključujući i Udrugu sudaca dviju županija te Odvjetničkog zbora. Potporu su iskazale sve udruge branitelja i udruženja obrtnika te drugi relevantni subjekti što je sve vidljivo u privicima gore rečenog Elaborata.\n\nNažalost, tek ovim putem možemo zatražiti očitovanje Ministarstva i na spomenuti Elaborat, kao i na sve gore navedene nepobitne činjenice o razlogu i pogrešnoj odluci o statusu Suda u Novoj Gradiški.\n\n                                                                   Odvjetnik Igor Juranović","Nije prihvaćen","Na temelju provedene analize i utvrđenih kriterija za ustanovljavanje općinskih sudova nije utvrđena potreba ni osnovanost prijedloga za ustanovljavanje Općinskog suda u Novoj Gradiški. Dostupnost suda građanima osigurat će se radom Stalne službe u Novoj Gradiški."]
[5,"Igor Juranović","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Smatram da se predlagatelj nije dosljedno držao kriterija i parametara koje je sam propisao u postupku donošenja konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova, odnosno naveo u tekstu povodom e-savjetovanja o konačnom prjedlogu Zakona. Tako je, potpuno neopravdano, IZOSTAVLJENA  Nova Gradiška koja je također, po svim kriterijima i parametrima, trebala postati sjedište Općinskog suda.\n\nKonkretno,  po veličini i broju stanovništva područje koje bi trebalo obuhvaćati područje suda u Novoj Gradiški približno je jednako područjima nekih predloženih novih općinskih sudova, kako po veličini teritorija, tako i po broju stanovnika, tako, samo što se tiče broja stanovnika, područje koje bi obuhvaćalo sjedište suda u Novoj Gradiški (područje sa 48494 stanovnika) ima približno jednako stanovnika kao područje Općinskog suda u Kutini (49770) ili područje Općinskog suda u Makarskoj (49832), a u odnosu na područje Općinskog suda u Metkoviću (42323) i znatno više. (izvor: popis stanovništva 2011)\n\nGeografska specifičnost ovoga područja posebno opravdava da Nova Gradiška postane sjedište Općinskog suda. Specifični izgled (izduženost) Brodsko-posavske županije dovodi do toga da poneka rubna mjesta u zapadnom dijelu Županije, a koja bi prema konačnom prijedlogu pripala području Općinskog suda u Slavonskom Brodu su od sjedišta suda udaljena 100 i više kilometara. Sam grad Nova Gradiška udaljen je od Slavonskog Broda preko 55 kilometara. Time se znatno otežava pristup sudu građanima iz ovog dijela Županije. Na području eventualnog sjedišta suda u Novoj Gradiški nalaze se dva granična prijelaza (Davor i Stara Gradiška), kao i tri policijske postaje (PP Nova Gradiška, PP Okučani, PGP Stara Gradiška), a o frekventnosti  graničnog prijelaza u Staroj Gradiški mislim da ne treba posebno govoriti. Apsurdno je da se počinitelji kaznenih dijela i prekršaja koji nastaju u svezi nezakonitog prelaska državne granice voze u gotovo 80 kilometara udaljeni Slavonski Brod i pri tome prolaze pored Nove Gradiške koja je teretorijalno znatno bliže, a uz to kadrovski i infrastrukturno potpuno opremljena i spremna prihvaćati ovakve predmete. Mjesta u okolici Nove Gradiške koja tradicionalno pripadaju eventualnom sjedištu toga suda u Novoj Gradiški prometno i gospodarski su s Novom Gradiškom odlično povezana i to brojnim linijama lokalnih autoprijevoznika, a to se ne može reći za sjedište suda u Slavonskom Brodu. \n\nŠto se tiče kadrovske ekipiranosti na strani Nove Gradiške kao sjedišta Općinskog suda su svi kriteriji kojih se predlagatelj trebao, a nije, dosljedno držati prilikom konačnog prijedloga Zakona. Tako bi prema sadašnjem stanju Općinski sud u Novoj Gradiški zapošljavao 10 sudaca, koji su i sada u ovom  trenutku u radnom odnosu, a osim njih u radnom odnosu su i dva stručna savjetnika, iz čega proizlazi da bi ovaj sud imao 12 referada. Po ovom kriteriju kadrovske osposobljenosti Nova Gradiška je, u usporedbi s drugim predloženim sjedištima novih sudova, puno bolje kadrovski ekipirana te u cijelosti zadovoljava zadane kriterije, a što proizlazi iz donje tablice:\n\nGRAD PREKRŠAJNI SUD STALNA SLUŽBA UKUPAN BROJ SUDACA\nNova Gradiška 4 6+2 10+2\nPazin 1 4 5\nMetković 3 6 9\nCrikvenica 2 4 6\nĐakovo 3 6 9\n\nNadalje, prema statističkim podatcima o radu Nova Gradiška također po svemu zaslužuje biti sjedište Općinskog suda imajući u vidu broj riješenih predmeta u razdoblju od 2015.g. do 2017.g. Prema podatcima Ministarstva pravosuđa proizlazi da je u Stalnoj službi u Novoj Gradiški od ustanovljenja riješeno znatno više predmeta što govori o stručnosti sudaca, nego u drugim stalnim službama koja su predložena prema konačnom prijedlogu Zakona postati sjedištem općinskih sudova, a što je vidljivo iz sljedeće tablice:\n\nGrad Broj predmeta (2015) Broj predmeta (2016) Broj predmeta (2017)\nNova Gradiška 2388 4503 3186\nĐakovo 1482 1905 1725\nCrikvenica 2143 2982 1968\nMetković 1243 1390 1581\nPazin 919 1395 1012\nKutina 2058 4341 3432\n\n\nNa kraju valja dodati da Nova Gradiška infrastrukturno potpuno zadovoljava tražene uvjete, budući da se sud nalazi u zgradi koju Grad Nova Gradiška daje u dugotrajni zakup Ministarstvu pravosuđa za samo jednu kunu, da je predmetna zgrada suvremeno opremljena svim potrebnim tehničkim pomagalima, da Grad Nova Gradiška ima moderan i dobro uređen prostor u kojem bi se moglo smjestiti Općinsko državno odvjetništvo pod jednakim uvjetima kao i sud, tako da ustanovljenje Općinskog suda u Novoj Gradiški ne bi prouzročilo apsolutno nikakve troškove Ministarstvu pravosuđa i Republici Hrvatskoj.\n\nNaprotiv, ustanovljenjem Općinskog suda u Novoj Gradiški ostvarile bi se i znatne uštede budući da sada u Stalnoj službi u Novoj Gradiški, kao i Prekršajnom sudu u Novoj Gradiški radi ukupno 46 djelatnika, dok ovome treba pribrojati i činjenicu da djelatnici Općinskog državnog odvjetništva s područja Nove Gradiške svakodnevno putuju u Slavonski Brod što predstavlja daljnji nepotrebni trošak za Republiku Hrvatsku.\n\nSlijedom svega gore navedenoga predlažem da se u članak 2. točka 8. konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova pored Općinskog suda u Požegi i Općinskog suda u Slavonskom Brodu ustanovi Općinski sud u Novoj Gradiški za područje općina: Cernik, Davor, Dragalić, Gornji Bogićevci, Nova Kapela, Okučani, Rešetari, Stara Gradiška, Staro Petrovo Selo, Vrbje te grad Nova Gradiška.\n\nPovrh svega, Ministru pravosuđa, osobno i na urudžbeni zapisnik Ministarstva i Saborskog odbora za pravosuđe predan je Elaborat o komparativnim prednostima, detaljnoj projekciji i usporedbi troškova sudovanja u obje varijante (OSSB / OSNG) i  opravdanosti, odnosno  potrebi osnivanja Općinskog suda u Novoj Gradiški. U Elaboratu su upravo prema kriterijima koje predlagatelj i ovdje smatra bitnima i koje Općinski sud Nova Gradiška ispunjava, prikazani osnov i ekonomika osnivanja suda sa sjedištem u Novoj Gradiški.\n\nNedvojbeno je, supotpisima,  izražen i politički konsenzus HDZ-a i SDP-a, odnosno predstavnika izvršne vlasti svih općina koje gravitiraju Sudu u Novoj Gradiški. Potporu osnivanju izrazili su svi načelnici općina, Župan, Gradonačelnik, struka, uključujući i Udrugu sudaca dviju županija te Odvjetničkog zbora. Potporu su iskazale sve udruge branitelja i udruženja obrtnika te drugi relevantni subjekti što je sve vidljivo u privicima gore rečenog Elaborata.\n\nNažalost, tek ovim putem možemo zatražiti očitovanje Ministarstva i na spomenuti Elaborat, kao i na sve gore navedene nepobitne činjenice o razlogu i pogrešnoj odluci o statusu Suda u Novoj Gradiški.\n\n\n       Odvjetnik Igor Juranović","Nije prihvaćen","Na temelju provedene analize i utvrđenih kriterija za ustanovljavanje općinskih sudova nije utvrđena potreba ni osnovanost prijedloga za ustanovljavanje Općinskog suda u Novoj Gradiški. Dostupnost suda građanima osigurat će se radom Stalne službe u Novoj Gradiški"]
[6,"GRAD DARUVAR","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Predmet: Prijedlog u svezi pripreme Nacrta prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova za       ustrojavanje Općinskog suda u Daruvaru\n\nU svezi pripreme Nacrta prijedloga Zakona o područjima i sjedišta sudova molimo da razmotri prijedlog za ustrojavanje Općinskog suda u Daruvaru koji bi obuhvaćao područja dosadašnjih stalnih službi Daruvar, Garešnica i Pakrac Općinskog suda u Bjelovaru i stalnih službi Daruvar, Garešnica, Grubišno Polje i Pakrac Prekršajnog suda u Bjelovaru, a sve uz obrazloženje kako slijedi:\n\n Općinski sudu Daruvaru koji bi obuhvaćao područje dosadašnjih stalnih službi općinskog i prekršajnog suda na području Daruvara, Garešnice, Grubišnog Polja i Pakraca prema sadašnjem rasporedu poslova obuhvaćao bi najmanje 13 sudaca i 2 sudska savjetnika, te bi bili ispunjeni kadrovski uvjeti za ustrojavanje suda sukladno prijedlogu ministra pravosuđa.\n\n postojeći Općinski sud u Bjelovaru obuhvaća područja tri županije (dio Požeško\nslavonske županije, dio Koprivničko - križevačke županije i Bjelovarsko - bilogorsku županiju), udaljenost pojedinih ustrojstvenih jedinica suda u odnosu na sjedišta suda je izuzetno velika ( primjerice Stalna služba u Pakracu udaljena je od sjedišta suda više od 70km), čime je izuzetno otežano premještanje službenika i sudaca u slučaju potrebe posla, a u slučaju ukoliko bi se takva premještanja ostvarila izuzetno se otežava rad službenika i sudaca i povećavaju putni troškovi.\n\n velika prostorna udaljenost između pojedinih mjesta u odnosu na sjedište Općinskog suda u Bjelovaru izuzetno otežava pristup stranaka sudu, posebno u svezi kaznenog sudovanja i radnog sudovanja koje se provodi isključivo u sjedištu suda, te pojedini gradovi i općine niti na koji način nisu povezani javnim prijevozom sa sjedištem suda (primjerice gradovi Lipik i Pakrac na području Požeško-slavonske županije imaju izuzetno lošu povezanost sa gradom Bjelovarom kao sjedištem Općinskog suda u Bjelovaru), te se povećavaju putni troškovi koje snose stranke kao i oni koji se osiguravaju iz Državnog proračuna.\n\n zbog činjenice da se financijska služba, informatička služba i kazneno sudovanje nalazi u sjedištu suda dolazi do problema nedostatka prostora u postojećem sjedištu suda, dok stalne službe ostaju u pravilu s viškom prostora, te bi takva neujednačenost dijelom bila riješena ustrojavanjem Općinskog suda u Daruvaru.\n\n\n na području gradova Daruvar, Garešnica, Grubišno Polje i Pakrac osigurani su prostorni uvjeti za rad eventualno novoustrojenog suda u dosadašnjim objektima za koje ne postoje visoki troškovi korištenja objekata s obzirom da je najveći dio objekata u vlasništvu Republike Hrvatske.\n u gradu Daruvaru za potrebe ranijeg Općinskog suda u Daruvaru Republika Hrvatska kupila je objekt za koji je započeta izrada projektne dokumentacije, te je isti postupak prekinut nakon novog ustrojstva sudova sukladno Zakonu o područjima i sjedištima sudova (NN 128/2014) odnosno nakon ukidanja Općinskog suda u Daruvaru. U slučaju ponovnog ustrojavanja Općinskog suda u Daruvaru bilo bi moguće uz znatno manja financijska sredstva nastaviti rad na izgradnji nove sudske grade u Gradu Daruvaru u kojoj bi bili osigurani prostorni uvjeti za sve ustrojstvene jedinice suda i sve odjele suda, a dio sredstava bilo bi moguće osigurati temeljem apliciranja za namjenska sredstva iz fondova Europske unije.\n\n uz sve prethodno navedene razloge potrebno je istaknuti da bi ponovno ustrojavanje Općinskog suda u Daruvaru osiguralo veći broj radnih mjesta koja bi bila locirana upravo na ovom području, a isto bi bilo izuzetno značajno zbog loše gospodarske situacije i prometne izoliranosti ovog područja kroz čitav period od 1858. do 2015. godine.\n\n  Uzimajući u obzir sve prethodno navedene razloge molimoda  se priliko pripreme Nacrta prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u okviru teksta zakona odredi ustrojavanje : \n\n \" Općinskog suda u Daruvaru za područje općina: Dežanovac, Đulovac, Končanica, Sirač, Berek, Hercegovac, Velika Trnovitica i Veliki Grđevac, te gradova: Daruvar, Garešnica, Grubišno Polje, Lipik i Pakrac\".","Nije prihvaćen","Na temelju provedene analize i utvrđenih kriterija za ustanovljavanje općinskih sudova nije utvrđena potreba ni osnovanost prijedloga za ustanovljavanje Općinskog suda u Daruvaru. Dostupnost suda građanima osigurat će se radom Stalne službe u Daruvaru."]
[7,"Općinski sud u Splitu","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Primjedbe i prijedlozi na tekst konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova.\n\nPovodom Vašeg poziva na stranicama Ministarstva pravosuđa, prije upućivanja u 2. čitanje Hrvatskog sabora, na Središnjem državnom portalu „e-Savjetovanja“ u odnosu na konačni prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova.\nNaime u članku 2. točka IX konačnog Prijedloga određena su sjedišta i područje nadležnosti:\nOpćinskog suda u Makarskoj za područje općina: Baška Voda, Brela, Cista Provo, Gradac, Lokvičići, Lovreć, Podbablje, Podgora, Proložac, Runovići, Tučepi, Zagvozd i Zmijavci te gradova: Imotski i Makarska. \n\n Općinskog suda u Splitu I za područje općina Bol, Jelsa, Milna, Nerežišća, Postira, Pučišća, Selca, Sućuraj, Sutivan i Šolta, te gradova: Hvar, Komiža, Split, Supetar, Stari Grad i Vis; \n Općinskog suda u Splitu II za područje općina Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje,  Hrvace, Klis, Lećevica, Marina, Muć, Okrug, Otok, Podstrana, Prgomet, Primorski Dolac, Seget, Šestanovac, Zadvarje, te gradova: Kaštela, Omiš, Sinj, Solin, Trilj, Trogir i Vrlika.\n Sadašnji Općinski sud u Splitu, nakon reorganizacije sudova dana 1. travnja 2015. godine ima teritorijalnu nadležnost na području cijele Splitsko-dalmatinske županije (osim područja Grada Vrgorca) te djeluje na 13 lokacija. \n Od ukupnog broja sudaca i sudskih savjetnika Općinskog suda u Splitu:\nU sjedištu suda raspoređeno je 67 sudaca i 38 sudskih savjetnika.\nU Stalnoj službi Trogir raspoređeno je 5 sudaca 1 sudski savjetnik.\nU Stalnoj službi Supetar raspoređena su 4 suca i 3 sudska savjetnika. \nU Stalnoj službi Stari Grad raspoređena su 3 suca i 1 sudski savjetnik.\nU Stalnoj službi Makarska raspoređeno je 6 sudaca i 2 sudska savjetnika.\nU Stalnoj službi Imotski raspoređeno je 7 sudaca i 1 sudski savjetnik. \nU Stalnoj službi Sinj raspoređena su 4 suca i 2 sudska savjetnika. \n\nPriliv predmeta u 2016. godini iznosio je:\nOpćinski sud u Splitu zaprimio je sveukupno 33027 predmeta, od čega:\nSjedište  suda – 23300 predmeta\nStalna služba Imotski – 2052 predmeta (priliv predmeta iz Stalne službe Makarska)\nStalna služba Makarska – 1873 predmeta\nStalna služba Sinj – 2106 predmeta\nStalna služba Stari Grad – 1024 predmeta\nStalna služba Supetar – 1045 predmeta \nStalna služba Trogir – 1771 predmet \nPriliv predmeta u 2017. godini iznosio je:\nOpćinski sud u Splitu zaprimio je sveukupno 31204 predmeta, od čega:\nSjedište  suda – 22506 predmeta\nStalna služba Imotski – 1607 predmeta \nStalna služba Makarska – 2118 predmeta\nStalna služba Sinj – 1027 predmeta\nStalna služba Stari Grad – 972 predmeta\nStalna služba Supetar – 966 predmeta \nStalna služba Trogir – 2008 predmet \n Prekršajni sud u Splitu ima 38 sudaca i 12 sudskih savjetnika, od čega je:\nU sjedištu suda raspoređeno 18 sudaca i 5 sudskih savjetnika\nU Stalnoj službi Kaštel Sućurac raspoređeno 3 sudaca i 1 sudski savjetnik\nU Stalnoj službi Omiš raspoređena 2 suca i 1 sudski savjetnik\nU Stalnoj službi Solin raspoređena 2 suca i 1 sudski savjetnik\nU Stalnoj službi Trogir raspoređena 2 suca i 2 sudska savjetnika\nU Stalnoj službi Sinj raspoređena 3 suca \nU Stalnoj službi Supetar raspoređen 1 sudac i 1 sudski savjetnik \nU Stalnoj službi Hvar raspoređen 1 sudac \nU Stalnoj službi Vis raspoređen 1 sudac \nU Stalnoj službi Makarska raspoređena 2 suca i 1 sudski savjetnik\nU Stalnoj službi Imotski raspoređena su 3 suca \n Sadašnji Općinski sud u Splitu bez organizacijskih i tehničkih poteškoća funkcionira na području Grada Splita, Grada Solina, Grada Omiša, Grada Kaštela, Grada Sinja i Grada Trogira, jer polazeći od društvenog aspekta Grad Split, Grad Solin, Grad Omiš, Grad Kaštela, Grad Sinj i Grad Trogir predstavljaju prometno, gospodarski, urbanistički i funkcionalno jedinstvenu cjelinu. Funkcioniranje Stalne službe Supetar i Stalne službe Stari Grad izaziva određene probleme u tehničkom pogledu.\n Organiziranje rada suda u stalnim službama Makarska i Imotski, ima tehničke, funkcionalne i infrastrukturne probleme te stvara povećane troškove u obavljanju sudske djelatnosti, s neposrednim utjecajem na ažurnost i ekonomičnost sudskih postupaka.\nŠto se tiče Općinskog suda u Splitu iz kojeg bi bilo izdvojeno područje nadležnosti Općinskog suda u Makarskoj i Prekršajnog suda u Splitu najbolje rješenje je nerazdvajanje Općinskog suda u Splitu na OSST I i OSST II već da isti sud i dalje egzistira, bez područja pod nadležnosti OSMA te da se osnuje Općinski prekršajni sud u Splitu iz čije nadležnosti bi također bilo izdvojeno područje Makarske i Imotskog.\nKonačni prijedlog Zakona da se osnuju OSST I i OSST II ne rješava sadašnje postojeće probleme i negativne učinke u funkcioniranju suđenja na području Splitsko-dalmatinske županije. Općinski sud u Splitu I i II prema predloženom konceptu prijedloga Zakona imali bi iste poteškoće u radu kakve ima i sadašnji Općinski sud u Splitu. \nOpćinski sud u Splitu II zadržao bi dosadašnje stalne službe (Stari Grad, Sinj, Trogir), te stalne službe koje su ugašene 2015. godine sada posebni zemljišnoknjižni odjeli (Omiš, Solin, Kaštel Lukšić) koje bi nastavile funkcionirati na dosadašnjim lokacijama. Općinski sud u Splitu II bi nastavio funkcionirati na sedam lokacija, a Općinski sud u Splitu I na šest lokacija (stalne službe u Supetru i Starom Gradu, sjedište suda, zemljišnoknjižni odjel u zgradi Županijskog suda u Splitu, te arhiva suda na tri lokacije od čega dvije izvan sjedišta suda).\n Što se tiče prijedloga da se osnuje Općinski sud u Makarskoj isti je opravdan i logičan imajući u vidu udaljenost gradova Makarske i Imotskog od sjedišta suda.\n\n Prometna povezanost Općinskog suda Split koji je privremeno (već 11 godina) smješten na ovoj lokaciji je loša jer građani koji dolaze na sud iz Omiša, Kaštela i Solina nemaju izravnu vezu javnim prijevozom, već prethodno moraju autobusom doći do centra grada potom drugom autobusnom linijom u sjedište suda. Što se tiče stanovnika gradova Trogira, Sinja, te otoka Brača i Hvara u kojima postoje stalne službe, ukoliko oni dolaze na sud u vezi s građanskim, obiteljskim, ovršnim, izvanparničnim i zemljišnoknjižnim stvarima, tada nemaju potrebu dolaziti u sjedište suda već u stalne službe u Sinju, Trogiru, Supetru i Starom Gradu, dok u vezi s kaznenim i radnim postupcima građani dolaze u sjedište suda. Riječ je o manjem broju predmeta.\n\n Osnivanjem specijaliziranih odjela ili grupa unutar odjela u sjedištu suda poput radnog, kaznenog, obiteljskog, zemljišnoknjižnog, ovršnog i izvanparničnog, napravljen je iskorak prema kvalitetnijem i učinkovitijem sudovanju. \n\n Što se tiče kaznene grane sudovanja, valjalo bi primijeniti model Općinskog suda u Sisku, koji sud je u konačnom prijedlogu Zakona određen kao nadležan za postupanje u kaznenim predmetima i za područje Općinskog suda u Kutini, a Općinski sud u Osijeku za područje Općinskog suda u Đakovu. \n\n Ukoliko bi novoosnovani sudovi Općinski sud Split II i Općinski sud Makarska imali punu nadležnost, kaznenu granu sudovanja bilo bi teško organizirati na tri suda. Ova primjedba se odnosi i na radnu grupu unutar građanskog odjela koji suci djeluju sada samo u sjedištu suda.\n\n Prijedlog da se osnuje Općinski sud u Makarskoj koji bi imao Stalnu službu u Imotskom je opravdan i logičan jer će se na taj način najudaljenija područja odvojiti od Općinskog suda Split i tako poboljšati učinkovitost tog suda u području sudske uprave. Međutim što se tiče građanskih predmeta (obiteljskih, ovršnih, izvanparničnih, i zemljišnoknjižnih), za građane nema promijene jer su oni i do sada imali mogućnost pristupiti stalnim službama u ovim gradovima, te nije bilo potrebe da odlaze u Split. \n Osnivanjem Općinskog suda Split II, građanima sud ne postaje dostupniji jer im je već sada na isti način dostupan u postojećim stalnim službama u Sinju, Trogiru, Supetru i Starom Gradu, te posebnim zemljišnoknjižnim odjelima u Kaštel Lukšiću, Solinu i Omišu.\n Stoga bi u Splitu valjalo primijeniti „zagrebački“ model (gdje će i dalje postojati općinski kazneni sud, općinski prekršajni sud, općinski radni sud, općinski građanski sud, itd.)  na način da i dalje da i dalje postoje Općinski sud u Splitu sa sjedištem na području Grada Splita i stalnim službama u Sinj, Trogiru, Supetru i Starom Gradu te posebnim zemljišnoknjižnim odjelima u Kaštel Lukšiću, Solinu i Omišu, s tim da ovaj sud ima nadležnost za postupanje u kaznenim i radnim predmetima za područje Općinskog suda u Makarskoj, te Općinski prekršajni sud u Splitu sa stalnim službama u Sinju, Trogiru, Supetru, Starom Gradu, Kaštel Sućurcu, Omišu, Solinu i Visu.\n\n Prihvaćanjem ovih primjedbi osigurala bi se tradicija organizacije rada sudova s područja nadležnosti Županijskog suda u Splitu koja je građanima bliska i prihvatljiva, a također bi se građanima osigurao pristup sudu, stalnim službama i posebnim zemljišnoknjižnim odjelima kao i do sada.\n\n Naime, ovim se izmjenama povećava broj općinskih sudova s 24 na 34. Točnije na području Županijskog suda u Splitu se osniva novi sud prvog stupnja, iako je taj sud prije svega par godina prestao postojati i pretvoren u stalnu službu. \n\n Očekivani pozitivni učinci predložene reorganizacije u smislu ujednačavanja radne opterećenosti sudaca, skraćivanje trajanja sudskih postupaka i smanjenje broja neriješenih predmeta u općinskim sudovima neće se riješiti ovakvom vrstom reorganizacije niti će se olakšati pristup građana sudovima na ovom području, već je to moguće izmjenom postojećih propisa i zakona. Osim toga, predložene izmjene neće pridonijeti smanjenju upravljačkih funkcija, neće povećati broj rješavatelja niti racionalizirati putne troškove pojedinih sudaca i službenika jer se i do sada uzimala u obzir blizina radnog mjesta i prebivališta istih prilikom izrade godišnjeg rasporeda poslova, dok se na priliv predmeta ne može utjecati ovakvom vrstom reorganizacije.\n\n Ujedno valja skrenuti pozornost da ukoliko bi se osnovao OSST II, taj bi imao sjedište na području Grada Splita, a u isto vrijeme bio nadležan za područje izvan Grada Splita, iako sjedište suda uvijek mora biti na teritoriju njegove nadležnosti. Stoga se nameće zaključak da je jedini razlog osnivanja dva općinska suda u Splitu, što sud koji će nastati spajanjem općinskog i prekršajnog, bez Makarske i Imotskog ima više od 100 sudaca.\n\n Predlažem kao rješenje koje će biti najučinkovitije za rad sudaca i koje će doprinijeti maksimalnoj iskoristivosti svih ljudskih potencijala u sudovima te unapređenju kvalitete sudovanja i olakšavanju pristupa građana sudovima:\n \n- da se osnuje Općinski sud u Makarskoj, koji bi obuhvaćao sadašnje stalne službe u Makarskoj i Imotskom Općinskog suda u Splitu te sadašnje stalne službe u Makarskoj i Imotskom Prekršajnog suda u Splitu \n\n- da se osnuje Općinski prekršajni sud u Splitu, iz kojeg se izdvajaju stalne službe s područja Makarske i Imotskog \n\n- da se postojeći Općinski sud u Splitu, iz kojeg se izdvajaju stalne službe na području Makarske i Imotskog, ne razdvaja, te da je isti nadležan za postupanje u kaznenim i radnim predmetima za područje Općinskog suda u Makarskoj \n\nPredlaže se tekst konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u članku 2. stavak 1. točka IX. na način da:\n\n\"IX. Županijski sud u Splitu za područje Općinskog suda u Makarskoj, Općinskog suda u Splitu Općinskog prekršajnog suda u Splitu. \n\nOpćinski sud u Makarskoj za područje općina: Baška Voda, Brela, Cista Provo, Gradac, Lokvičići, Lovreć, Podbablje, Podgora, Proložac, Runovići, Tučepi, Zagvozd i Zmijavci te gradova: Imotski i Makarska. \n\nOpćinski sud u Splitu za područje općina: Bol, Jelsa, Milna, Nerežišća, Postira, Pučišća, Selca, Sućuraj, Sutivan, Šolta, Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Hrvace, Klis, Lećevica, Marina, Muć, Okrug, Otok, Podstrana, Prgomet, Primorski Dolac, Seget, Šestanovac i Zadvarje te gradova: Hvar, Komiža, Split, Supetar, Stari Grad, Vis, Kaštela, Omiš, Sinj, Solin, Trilj, Trogir i Vrlika. \n\nOpćinski prekršajni sud u Splitu postupat će u prekršajnim predmetima za područja općina: Bol, Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Hrvace, Jelsa, Klis, Lećevica, Marina, Milna, Muć, Nerežišća, Okrug, Otok, Podstrana, Postira, Prgomet, Primorski Dolac, Pučišća, Seget, Selca, Sućuraj, Sutivan, Šestanovac, Šolta, Zadvarje, te gradova: Hvar, Kaštela, Komiža, Omiš, Sinj, Solin, Split, Stari Grad, Supetar, Trilj, Trogir, Vis  i Vrlika.\n\npod točkom (3)\n\n„Općinski sud u Splitu nadležan je za postupanje u kaznenim i radnim predmetima i za područje Općinskog suda u Makarskoj\"\nsadašnje točke (3) i (4) postaju točke (4) i (5).","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[8,"Udruga hrvatskih sudaca","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Primjedbe Upravnog odbora udruge  hrvatskih sudaca na Nacrt Zakona  o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova:  \n\nČl. 2.\nPredlaže  se da se odustane od podjele  Općinskog suda Split na Split I i Split II, a  ako to nije moguće predlaže se da se za jedan od  tih sudova odredi  puna nadležnost (i za kaznene i  za radne sporove).\n\nPredlaže se  da Općinski  sud u Rijeci zadrži punu nadležnost odnosno da Općinski sud u Crikvenici,  čije se osnivanje predlaže,  nema  u nadležnosti  obiteljske, radne i kaznene predmet. \n\nPotrebno je jasno definirati  granice  gradske  četvrti Dubrava koja po novom ustroju  pripada  Općinskom sudu u Sesvetama.   \n\nPredlaže se da  Stalna služba u Pakracu bude u  nadležnosti suda u Požegi, a ne suda u Bjelovaru. \n\nČl. 8. \nPredlaže se da se briše odredba  kojom je određeno  da se  za sve  porezne predmete  predvidi  isključivo nadležnost  Upravnog suda u Zagrebu, jer se ne bi postigla planirana učinkovitost.   \n\n Načelna je primjedba   da bi u zakonu trebale biti  navedene stalne službe pojedinih sudova.","Djelomično prihvaćen","Prihvaća se u odnosu na članak 2. (odustaje se od podjele Splita na Općinski sud Split I i Općinski sud Split II).  Djelomično se prihvaća u odnosu na Općinski sud u Crikvenici: Općinski sud u Rijeci nadležan je za postupanje u kaznenim predmetima i za područje Općinskog suda u Crikvenici.\nPrima se na znanje u odnosu na definiranje granica gradske četvrti Dubrava: Gradske četvrti Grada Zagreba: Donja Dubrava i Gornja Dubrava ostaju u nadležnosti Općinskog građanskog suda u Zagrebu.\nNe prihvaća se u dijelu u kojem se predlaže da Stalna služba bude u nadležnosti suda u Požegi jer Grad Pakrac nije suglasan s navedenim prijedlogom.\nPrihvaća se u odnosu na članak 8.\nPrima se na znanje u odnosu na načelnu primjedbu: popis svih trenutno osnovanih stalnih službi dodan je u nenormativni dio Konačnog prijedloga ovog Zakona, ali ne može biti dio normativnog dijela Zakona o područjima i sjedištima sudova s obzirom na način osnivanja i prestanka stalnih službi"]
[9,"Općinski građanski sud u Zagrebu","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Odredbama čl. 2. i čl. 10. konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova predložene su značajne promjene u odnosu na nadležnost Općinskog građanskog suda u Zagrebu. \n\nOdredbom čl. 2. konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u  nadležnost Općinskog suda u Sesvetama propisani su građanski i prekršajni predmeti za područje općina: Bedenica, Brckovljani, Dubrava, Farkaševac, Gradec, Preseka, Rakovec i Rugvica, gradova: Dugo Selo, Sveti Ivan Zelina i Vrbovec te gradskih četvrti Grada Zagreba: Donja Dubrava, Gornja Dubrava i Sesvete. \n\nOdredbom čl. 10. st. 2.konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova predviđeno je da je do usklađivanja granica katastarskih općina sa granicama gradskih četvrti Grada Zagreba u zemljišnoknjižnim predmetima Općinski sud u Sesvetama nadležan za područje općina: Adamovec, Blaguša, Đurđekovac, Čučerje, Dubrava, Glavnica, Goranec, Granešina, Granešina nova, Kašina, Lužan, Planina, Resnik, Resnik novi, Sesvete, Sesvete novo, Sesvetski Kraljevec, Šašinovec, Vugrovec i Vurnovec.\n\nU čl. 10. je navedena zemljišnoknjižna općina Resnik Novi koja teritorijalno uopće ne pripada gradskoj četvrti Donja Dubrava, već Peščenica Žitnjak, kao i cijela južna polovica z.k.općine Resnik. Unutar gradskih četvrti Donje Dubrave i Gornje Dubrave, nalaze se katastarske općine Granešina i Čučerje za koje je Grad Zagreb izdvojio značajna sredstva za novu izmjeru, te su u tijeku postupci obnove zemljišne knjige pred Zemljišnoknjižnim odjelom Zagreb.Odvajanjem navedenih gradskih četvrti, te eventualnim izmjenama granica katastarskih općina utjecalo bi se na postupke obnove koji su u tijeku, kao i na već odrađeni dio poslova nove izmjere, na kojima se postupak temelji.\n\nZemljišne knjige za katastarske općine Čučerje, Dubrava, Granešina, Granešina nova, Resnik i Resnik novi trenutačno su u nadležnosti Zemljišnoknjižnog odjela Zagreb.\n\nOdvajanje gradskih četvrti Grada Zagreba: Donje Dubrave i Gornje Dubrave nije usklađeno s granicama katastarskih općina zemljišnih knjiga koje se nalaze na području Donje Dubrave i Gornje Dubrave, kao ni Sesveta.\n\nPod pretpostavkom da gradske četvrti Donja Dubrava i Gornja Dubrava budu u nadležnosti Općinskog suda u Sesvetama, posljedično nastaje problem promjena granica katastarskih općina koje će biti u nadležnosti Općinskog građanskog suda u Zagrebu i Općinskog suda u Sesvetama. Smatramo da će rečeni Zakon s ovakvom podjelom nadležnosti za vođenje zemljišnih knjiga unijeti pravnu nesigurnost jer se katastarske općine ne poklapaju sa zemljišnoknjižnim općinama, kao ni s gradskim četvrtima. \n\nOsim toga, Zakon o područjima i sjedištima sudova nije propisao postupanje u onim pravnim stvarima u kojima će se tražiti upis u zemljišne knjige koje će biti u nadležnosti dva različita zemljišnoknjižna odjela, ako se jednim prijedlogom za upis traži upis i u katastarskoj općini koja je u nadležnosti Zemljišnoknjižnog odjela Zagreb te u katastarskoj općini koja bi prilikom razdvajanja trebala pripasti.\n\nTakođer će nastati i problem u ostalim sudskim postupcima (parnični, izvanparnični, ovršni) jer ne temelju koje granice (zk, katastarske ili granice gradske četvrti) će sud ispitivati gdje nekretnina leži (isključiva nadležnost) ili gdje je sjedište ili prebivalište tuženika. \n\nKonačno, iz navedenih razloga prijedlog Općinskog građanskog suda je da se ne ide s ovim prijedlogom jer će njegovim usvajanjem nastupiti dodatna pravna nesigurnost.\n\n        Općinski građanski sud u Zagrebu","Prihvaćen","."]
[10,"Žana Vlainić","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA",{"$cut":{"chars":20003,"head":"Žana Vlainić, sutkinja/ predsjednica Prekršajnog suda u Gospiću\n\n\nSmatram da je komentar  od strane  UHS  iz  2014. godine dijelom aktualan i 2018. godine, uz moj osobni komentar kako slijedi:\n\n1. Mjera koja će rezultirati i donošenjem novog Zakona o sjedištima ili područjima sudova i koja predviđa postojanje jednog općinskog suda u sjedištu županijskog suda ( iznimka Gospić i Makarska ), temeljem koje suci  općinskih i ranije prekršajnih  sudova postaju suci tog jednog općinskog suda može imati reperkusije  da se novom reorganizacijom dovodi u pitanje i poštivanje načela pravne sigurnosti povezanog s legitimnim očekivanjima adresata pravne norme. Adresati pravne norme u ovom slučaju su suci koji su se natjecali za izbor  i imenovani su   na određene  prekršajne sudove koji se novom reorganizacijom  koja će svoj finale doživjeti donošenjem novog Zakona o područjima i sjedištima sudova ukidaju. Imenovani suci natjecali su se na određene sudove, odluke su donesene da oni obnašaju dužnost na tim sudovima, osobni i profesionalni motivi rukovodili su imenovane suce da se natječu za izbor upravo na ove sudove, i ti suci su svoj obiteljski i  profesionalni život organizirali upravo imajući u vidu organizaciju sudova kakva je ona postojala u vrijeme kada su imenovani na sudačku dužnost.\nTa legitimna očekivanja da će svoja prava pa i pravo na rad obnašati upravo na sudovima u koje su imenovani sada se ovako drastičnom i sveobuhvatnom reformom dovode u pitanje, to tim prije što nisu predviđeni i praktički ne postoje pravni mehanizmi koji bi omogućili sucima zaštitu u ostvarivanja njihovih prava povezanih s njihovom legitimnim očekivanjima. (Kao adresatima pravne norme u ovom slučaju Zakona o područjima i sjedištima sudova.)\nNameće se zaključak da su suci, njihov položaj i prava najmanje važni u ovom pothvatu reorganizacije, i da su pri tome s obzirom na proračunska ograničenja učinci posve upitni. \nTo naročito dolazi do izražaja kada se uzmu u obzir i odredbe  Sudskog poslovnika koji daje ovlast predsjedniku suda da raspoređuje suce prema potrebama suda, što dobiva posve drugu dimenziju kada će predsjednik suda slijedom ove ovlasti moći praktički suce raspoređivati izvan ranijeg sjedišta suda gdje on/a smatra da je to potrebno.\nTo tim prije ako za takve mjere nisu predviđeni određeni osigurači kao što bi primjerice bila mogućnost suca odbiti takvu naredbu ili raspored dok o njegovom/njezinom prigovoru na odluči više tijelo sudske uprave i dok sredstva za pokrivanje troškova takvog premještaja nisu osigurana.\n   \n2. Neravnomjerna opterećenost sudaca brojem predmeta u radu ne može se samo promatrati kroz broj predmeta kojima su suci zaduženi u pojedinom sudu iz građanske – kaznene - prekršajne grane sudovanja već je potrebno analizirati i strukturu tih predmeta. Naime broj predmeta u apsolutnom iznosu po sudu i sucu ne daje odgovor na realnu opterećenost sudaca, a posebno imajući u vidu da odnosu na prekršajne sudove nakon velike zakonodavne reforme u sustavu prekršajnog prava nije donijeta značajnija izmjena Okvirnih mjerila za rad sudaca prekršajnih sudova   ( tako sudac prekršajnog suda prvog stupnja iz područja prometa  da bi ostvario tzv. normu mora imati 800 napisanih meritornih odluka iz područja prometa,  uz veliki broj ročišnih dana - dakle, glavnih rasprava i ročišta u žurnim postupcima). \n\nTakođer, s obzirom na najavljenu reorganizaciju inspekcijskih službi, odnosno ponovno osnivanje Državnog inspektorata RH, za očekivati je povećani priljev predmeta iz područja buduće nadležnosti tog središnjeg inspekcijskog tijela.\n\nStoga broj sudaca u jednom sudu koji će se sada organizacijski povećati jer će, izuzev  Zagreba gdje postojati četiri velika općinska suda,  otvara mogućnost da se unutar istog broja sudaca na nekom području predmeti preraspodjele i ostvari relativno ravnomjerna opterećenost. Time se zaista omogućava da će suci koji su do sada bili opterećeni većim brojem predmeta od sudaca u drugom sudu koji se sada ukida imaju nominalno manje predmeta u radu i da time mogu postati ažurniji. Ali s druge strane suci u sudu k"}},"Nije prihvaćen","Ustrojstvo mreže pravosudnih tijela, a u konkretnom slučaju i reorganizacijski zahvat spajanja općinskih i prekršajnih sudova prvenstveno su uvjetovani potrebom osiguranja učinkovite i dostupne pravne zaštite građana. Sudačka dužnost je stalna te se kontinuirano od imenovanja jamči njezino obavljanje, a odgovarajuće statusne odluke donosit će se u skladu s odredbama Zakona o Državnom sudbenom vijeću o ukidanju i preustroju sudova.\n\nRazlozi za reorganizacijsku mjeru spajanja općinskih i prekršajnih sudova već su vrlo detaljno izneseni i poznati javnosti, a u prilog potrebe navedenoj mjeri govore višegodišnji istovjetni trendovi smanjenja broja prekršajnih predmeta u našem sustavu. Navedene okolnosti nisu istovjetne okolnostima u kojima se od 2006. provodio pilot projekt spajanja općinskih i prekršajnih sudova u okviru projekta CARDS 2002 – ‘Podrška reformi hrvatskog pravosuđa’.\nPotreba osiguranja većeg broja sudaca za rad na drugim predmetima osigurat će se ne samo premještajem sudaca, već njihovim organiziranim i kontinuiranim stručnim usavršavanjem u Pravosudnoj akademiji.\nNovom reorganizacijom prvostupanjskog sudovanja, a naročito novim konceptom organizacije rada stalnih službi sudova koja proizlazi iz predloženih izmjena Zakona o sudovima, osigurat će se zadovoljavajuća dostupnost sudova građanima, vodeći računa o iznosima ukupnih putnih troškova.\nOvim se Zakonom ne ukidaju prethodno osnovane stalne službe sudova. Sukladno važećim odredbama Zakona o sudovima stalne službe osnivaju se odlukom ministra pravosuđa, iz kojeg se razloga ne mogu propisivati zakonom. Kako bi javnost bila upoznata s njihovim postojanjem, navedene su u nenormativnom dijelu ovog Nacrta. Stalne službe i u budućoj organizaciji sudova ostaju bitan čimbenik osiguranja odgovarajuće dostupnosti sudova građanima. \nPosebnosti ustroja pravosudnih tijela na području Grada Zagreba su općepoznate i ne mogu se uspoređivati s drugim područjima. Dualizam sudske uprave u odnosu na prekršajno sudovanje smatra se odgovarajuće normativno uređenim, uz puno uvažavanje stručnih mišljenja Visokog prekršajnog suda Republike Hrvatske te najvećih županijskih sudova.\nVisoki kazneni sud Republike Hrvatske, kao niti jedan drugi visoki sud s područjem nadležnosti na području cijele Republike Hrvatske, ne ustanovljuje se Zakonom o područjima i sjedištima sudova, već Zakonom o sudovima te se u navedenom smislu upućuje na Nacrt konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima.\nInformacijski sustav JCMS će se i nakon provedbe spajanja općinskih i prekršajnih sudova nastaviti primjenjivati u prekršajnom sudovanju."]
[11,"DUJO ODŽAK","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","U odnosu na prijedlog zakona, Gradsko vijeće Grada Trogira je 28. ožujka 2018. g. donijelo odluku kao u nastavku: \n\n\n„Na temelju odredbe članka 26. Statuta Grada Trogira (»Službeni glasnik Grada Trogira«, broj 4/13., 9/13., 6/14. i 01/18), Gradsko vijeće Grada Trogira na svojoj 9. sjednici održanoj  28. ožujka 2018. godine, donijelo je sljedeću \n\n ODLUKU O ZAHTJEVU ZA USTANOVLJENJE OPĆINSKOG SUDA U TROGIRU \n\nI. Traži se od Ministarstva pravosuđa, Vlade Republike Hrvatske i Hrvatskog sabora ustanovljenje Općinskog suda u Trogiru s teritorijalnom nadležnošću za područje Grada Trogira, te općina Okrug, Marina i Seget.  \n\nII. U slučaju da se ne prihvati ustanovljenje Općinskog suda u Trogiru, predlaže se status i teritorijalnu nadležnost Stalne službe u Trogiru pri Općinskom sudu u Splitu izričito propisati Zakonom o područjima i sjedištima sudova.  \n\nIII. Ovaj Odluka će se objaviti u „Službenom glasniku Grada Trogira“. \n\n\nObrazloženje \n\nVlada Republike Hrvatske je podnijela Hrvatskom saboru Prijedlog zakona o područjima i sjedištima sudova, Klasa: 022-03/17-01/154, Urbroj: 5030125/06-18-3 od 22. veljače 2018. godine.  \n\nPo navedenom prijedlogu Zakona bi se ustanovio Općinski sud u Splitu II za područje općina: Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Hrvace, Klis, Lećevica, Marina, Muć, Okrug, Otok, Podstrana, Prgomet, Primorski Dolac, Seget, Šestanovac i Zadvarje te gradova: Kaštela, Omiš, Sinj, Solin, Trilj, Trogir i Vrlika.  \n\nU posljednjem preustroju do tada postojeći Općinski sud u Imotskom, Općinski sud u Makarskoj, Općinski sud u Sinju, Općinski sud u Starom Gradu, Općinski sud u Supetru i Općinski sud u Trogiru, kao stalne službe Općinskog suda u Splitu od 01. travnja 2015. godine su nastavili rad kao stalne službe Općinskog suda u Splitu.  \n\nPosljednji prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova iz veljače ove godine izrijekom ne ukida postojeće stalne službe sudova pa tako ni Stalnu službu u Trogiru Općinskog suda u Splitu.   \n\nIzostavljanje popisa stalnih službi iz ovog Zakona predloženo je s obzirom na to da je ovlast ministra na donošenje odluke o osnivanju i prestanku rada stalnih službi prema zakonom propisanim kriterijima predmet regulacije članka 16. Zakona o sudovima (Narodne novine, broj:  28/13, 33/15, 82/15 i 82/16), koji glasi:  \n(1) Sudovi obavljaju sudbenu vlast u svom sjedištu. \n(2) Općinski, županijski, trgovački, upravni i prekršajni sudovi mogu iznimno obavljati sudbenu vlast i izvan sjedišta suda u stalnim službama i odjelima. \n(3) Stalna služba i odjel iz stavka 2. ovog članka su ustrojstvene jedinice suda koje se osnivaju na području njegove nadležnosti, na kojem zbog broja stanovnika, priliva pojedine vrste predmeta i drugih opravdanih razloga postoji potreba za takvim djelovanjem suda. \n(4) Sudovi iz stavka 2. ovog članka sudbenu vlast mogu obavljati i održavanjem sudbenih dana izvan sjedišta. \n(5) Odluku o osnivanju i prestanku rada stalnih službi i odjela izvan sjedišta suda donosi ministar pravosuđa. \n(6) Odluku o održavanju i prestanku održavanja sudbenih dana donosi ministar pravosuđa uz prethodno mišljenje predsjednika suda. \n(7) Prijedlog za donošenje odluke iz stavaka 5. i 6. ovog članka mogu podnijeti predsjednik suda, predsjednik neposredno višeg suda i predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske. \nS obzirom na značaj sudbene vlasti primjereno je da područja stalnih službi budu uređena zakonom kao do sada. Naime, Stalna služba u Trogiru Općinskog suda u Trogiru je prije posljednjeg preustroja bila samostalan Općinski sud u Trogiru, a koji status je ustanovljen još u austrougarsko doba, zajedno sa za istu svrhu posebno izgrađenom zgradom u kojoj se nalazi i katastar nekretnina.  \n\nU Trogiru je od navedenih vremena poznata tradicija sudovanja. Postojeći broj predmeta je veći od prosjeka Općinskog suda u Splitu, a osobito od ostalih stalnih službi, zbog čega dio predmeta  odlazi u rad sucima izvan Stalne službe u Trogiru. \nIz navedenog bi bilo opravdano ponovno ustanovljenje samostalnog Općinskog suda u Trogiru, kao i povećanje broja sudaca i sudskih savjetnika istog suda. Tim više što se pojedine vrste izvanparničnih i parničnih spisa u cijelosti prebacuju na rad izvan Stalne službe u Trogiru, čime se nepotrebno otežava rad već ustrojenim odvjetničkim i javnobilježničkim službama na području Grada Trogira.   \n\nBilo kakvo daljnje fizičko odvajanje rada suda s područja Grada Trogira bi samo smanjilo efikasnost rada suda na štetu stanovništva grada Trogira, te Općina Okrug, Seget i Marina.  \n\nPredloženim izmjenama zakona, zakonsko jamstvo postojanja suda u Trogiru prestaje, pa zbog navedenoga, predlaže se Gradskom vijeću donijeti odluku kao u izreci.  \n\nKLASA: 700-01/18-01/16 \nURBROJ: 184/01-02/04-18-5\nTrogir, 28. ožujka 2018. godine \n\nPREDSJEDNIK GRADSKOG VIJEĆA: \nAnte Piteša, ing., v.r.“\n\nOdluka je objavljena u Službenom glasniku Grada Trogira broj 4 iz 2018. godine i dostavljena na adresu Hrvatskog sabora, Vlade i Ministarstva pravosuđa RH.\n\nhttp://trogir.hr/GradTrogir/glasnici/2018-godina\n/2992-broj-4-2018\n\nDujo Odžak, dipl.iur. – službenik u Gradu Trogiru","Nije prihvaćen","Na temelju provedene analize i utvrđenih kriterija za ustanovljavanje općinskih sudova nije utvrđena potreba ni osnovanost prijedloga za ustanovljavanje Općinskog suda u Trogiru. Dostupnost suda građanima osigurat će se radom Stalne službe u Trogiru.\nPopis svih trenutno osnovanih stalnih službi dodan je u nenormativni dio Konačnog prijedloga ovog Zakona, ali ne može biti dio normativnog dijela Zakona o područjima i sjedištima sudova s obzirom na način osnivanja i prestanka stalnih službi."]
[12,"Krešimir Bogdan","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA","Duboko razočaran konačnim prijedlogom zakona usuđujem se ustvrditi prije svega da ovoj stranici treba promijeniti ime u Obavijesti  odbora za pravosuđe ili u informacije o ignoriranju struke.\nKao  i obično primjedbe struke, praktičara i građana koji žive na području Brodsko posavske županije, prije svega glede potrebe osnivanja Općinskog suda u Novog Gradišci te potrebi osnivanja (vraćanja ) Trgovačkog suda u Slavonskom Brodu kao i dodjeljivanje Županijskom sudu u Slavonskom Brodu rješavanja radnih sporova ostalo je mrtvo slovo na papiru.\nNeuvažavanje konkretnih činjenica iznesenih u prijedlozima za svaku navedenu stavku nastavak je destrukcije  Brodsko posavske županije u upravnom, gospodarskom, demografskom i urbanom smislu, ostavljajući tako građane  bez upravnih središta  kao jamstva sigurnosti i brige vlasti za iste , brži i bolji pristup ostvarivanju svojih prava.\nUkoliko je konačni prijedlog zakona u interesu raseljavanja žitelja Brodsko posavske županije tada je predlagatelj posao izvrsno odradio, jer konačni prijedlog Zakona nema veze s potrebama i interesima građana dva grada u Brodsko posavskoj županiji.\n\nKrešimir Bogdan","Nije prihvaćen","Na temelju provedene analize i utvrđenih kriterija za ustanovljavanje općinskih sudova nije utvrđena potreba ni osnovanost prijedloga za ustanovljavanje Općinskog suda u Novoj Gradiški ni Trgovačkog suda u Slavonskom Brodu kao niti propisivanja nadležnosti Županijskog suda u Slavonskom Brodu za radne predmete. Dostupnost suda građanima osigurat će se radom Stalne službe u Novoj Gradiški odnosno Stalne službe u Slavonskom Brodu."]
[13,"Zorislav Kaleb ","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA,\nČlanak 1.","Prelažen naziv \"općinski sud\" u cijelom tekstu Zakona zamjeniti u \"gradski sud.\"\nObrazloženje: Na taj način bi se općinski i prekršajni sudovi spojili u Gradske.","Nije prihvaćen","Primjedba nije detaljnije obrazložena, odnosno iz nje nije razvidno zašto bi se naziv suda morao mijenjati. Već i iz tradicijskih razloga nema potrebe za izmjenom naziva općinskih sudova."]
[14,"Američka gospodarska komora u Hrvatskoj","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 2.","AmCham načelno podržava specijalizaciju sudova posebno za problematiku kaznenopravne i prekršajnopravne zaštite intelektualnog vlasništva. Naime, s obzirom na široki raspon nadležnosti prekršajnih, općinskih i županijskih sudova, te Državnog odvjetništva u sustavu suzbijanja gospodarskog kriminaliteta, nedostatak specijalizacije sudaca i zamjenika nadležnih državnih odvjetnika u domeni intelektualnog vlasništva pokazao se kao krucijalan čimbenik u smanjenju učinkovitosti sustava prekršajne i kaznene zaštite u tom pravnom području. Dio odgovornosti za nemogućnost specijalizacije sudova nalazi se u neadekvatnoj raspodjeli nadležnosti, te AmCham preporuča da se istovremeno sa specijalizacijom provede i koncentracija nadležnosti, tamo gdje je to potrebno.\n\nIpak, smatramo kako je sužavanje nadležnosti na samo jedan općinski i jedan prekršajni sud u cijeloj državi drastično. Prijedlog AmChama je da se u području kaznenopravne i prekršajne zaštite prava intelektualnog vlasništva nadležnost koncentrira i specijaliziraju se po četiri suda – prekršajna, općinska i županijska u Zagrebu, Rijeci, Splitu i Osijeku, te odgovarajuća državna odvjetništva, a kako bi se održala simetrija s građanskopravnim sudovanjem. Podsjećamo kako je Nacionalna strategija 2005. – 2010. predviđala koncentraciju progona kaznenih djela povrede prava intelektualnog vlasništva slično postojećoj koncentraciji građanskih parnica na Trgovačkim sudovima u Zagrebu, Rijeci, Splitu i Osijeku. \n\nStoga smatramo kako bi se koncentracijom kaznenog i prekršajnog progona i sudovanja u predmetima iz područja intelektualnog vlasništva po uzoru na specijalnu nadležnost četiriju trgovačkih i upravnih sudova (Zagreb, Split, Rijeka, Osijek) stvorila svojevrsna institucionalna središta za zaštitu prava intelektualnog vlasništva, ostvarili optimalni preduvjeti za specijalizaciju i kontinuiranu edukaciju sudaca, te osigurao veći nivo pravne sigurnosti za nositelje prava. \n\nJedina iznimka od ovog pravila jest predložena koncentracija stvarne i mjesne nadležnosti gdje Amcham predlaže koncentraciju za područje čitave RH na Trgovački sud u Zagrebu kao prvostupanjski sud u području sporova o pravu patenta.","Nije prihvaćen","Uvažavajući podatke o prilivu predmeta iz područja zaštite intelektualnoga vlasništva smatra se da je propisana odgovarajuća specijalizacija sudova."]
[15,"IVANA BILUŠIĆ","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 2.","Nacrtom Prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova, različito je riješen status dva najveća prekršajna suda u Republici Hrvatskoj (Split i Zagreb) pa je tako Prekršajni sud u Zagrebu zadržao samostalnost pod nazivom Općinski prekršajni sud u Zagrebu, dok je za Prekršajni sud u Splitu predviđeno spajanje sa Općinskim sudom, a potom osnivanje dva Općinska suda u Splitu (Općinski sud u Splitu I i Općinski sud u Splitu II).\n\nMeđutim, u Nacrtu Prijedlogu Zakona sa pratećim obrazloženjem sudovi u Zagrebu i Splitu se na više mjesta dovode u vezu te se apostrofiraju kao najveći sudovi u državi, koji zbog veličine pravosudnih područja i geografske specifičnosti imaju najviše poteškoća u upravljanju, poglavito zbog dislociranih stalnih službi. U tom kontekstu je u jednom periodu tijekom prošle godine u Ministarstvu pravosuđa prevladavao stav da u najvećim gradovima, zbog spomenutih razloga, neće doći do spajanja općinskih i prekršajnih sudova, odnosno, da će prekršajni sudovi u tim gradovima zadržati samostalnost. Međutim, u Prijedlogu Zakona predlagatelj je odstupio od tog stava.\n\nUzimajući u obzir sve navedeno, mišljenja smo da bi \"zagrebački model“ opstojnosti prekršajnog suda (Općinski prekršajni sud u Zagrebu) trebalo primijeniti i na Split (Općinski prekršajni sud u Splitu), u kojem slučaju ne bi bilo nužno osnivati dva općinska suda te apeliramo na predlagatelja da bude dosljedan u argumentaciji i primjeni isti model za rješavanje prekršajnih predmeta u dva najveća hrvatska grada- Split i Zagreb.\n\n Što se pak tiče Općinskog suda u Splitu, isti trenutno broji 96 sudaca. Ukoliko ne bi došlo do spajanja sa Prekršajnim sudom u Splitu, Općinski sud je sa brojem sudaca unutar granice koje Ministarstvo predviđa za novoosnovane sudove. S obzirom na specifičnost geografskog područja, prometnu povezanost i olakšavanje pristupa građanima sudu, na području nadležnosti postojećeg Općinskog suda u Splitu će se i dalje, bez obzira na model koji Prijedlog Zakona donese, u stalnim službama obavljati sudbena vlast jer to i nadalje predviđa Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Naime, realnost je da će postojeće stalne službe i dalje ostati gdje jesu jer jedino tako građani imaju pristup sudu, posebice se to odnosi na gradove Sinj i Trogir.\n\n Ako bi se usvojio Prijedlog Zakona po kojem bi došlo do dijeljenja Općinskog suda u Splitu na Split I i Split II, primjećujemo da bi Splitu II pripale stalne službe u Sinju i u Trogiru, što pak znači da za sud Splitu II jedino za područje Solin, Kaštela i Omiš bi trebalo osigurati prostorije za rad i jedino rješenje koje se nameće i koje je raspoloživo su postojeće prostorije gdje je i sada smješten Općinski sud- bivša vojarna Dračevac. U tom slučaju u sjedištu Splita II bi bilo potrebe za rad svega 10 do maksimalno 15 sudaca. Stoga se postavlja pitanje zašto raditi ovakvu podjelu Općinskog suda u Splitu na Split I i Split II radi brojke od svega 10-15 sudaca koji ostaju u sjedištu suda Split II i radi kojih će onda treba ustrojiti sudsku upravu i sve odjele suda, što znači da se ne smanjuje broj upravljačkih funkcija već se nepotrebno duplira. Isto tako, s obzirom na mjesto sjedišta ovakvog budućeg suda Split II ne poboljšava se pristup građana sudovima jer i dalje moraju dolaziti na lokaciju Dračevac, koja teritorijalno pripada gradu Splitu, ali koja nema dobru povezanost sa okolnim gradovima Solin, Omiš i Kaštela niti sa centrom grada Splita. \n\nNadalje, prema Nacrtu Prijedloga Zakona, kao i prema predloženim izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, svi općinski sudovi će biti sudovi pune nadležnosti. U takvoj situaciji nužno je naglasiti da je za organizaciju rada na kaznenom odjelu potrebno minimalno 4 suca (s obzirom na zakonska ograničenja i potrebe rada u optužnom i izvanraspravnom vijeću te na raspravi, a za OSKOK odjel minimalno 6 sudaca) pa će u tom slučaju primjerice Stalna služba u Sinju sa 4 postojeća  suca i dodatna 3 sa budućeg prekršajnog odjela kao i Stalna služba u Trogiru sa 5 postojećih sudaca i dodatna 2 sa budućeg prekršajnog odjela teško zadovoljiti te uvjete bez da sve suce u pojedinoj stalnoj službi ne uključi u rad na kaznenom odjelu što će pak dovesti do narušavanja specijalizacije sudaca, utjecaja na kvalitetu suđenja, pojave neujednačenosti sudske prakse na prvostupanjskom nivou, a posljedično i do utjecaja na trajanje sudskih postupaka i broja neriješenih predmeta. Isti razlozi se mogu primijeniti i na rad sudaca koji će raditi u sjedištu Splita II jer se radi, opet naglašavamo, o brojci od svega 10-15 sudaca koji će pokrivati rad na parničnom, kaznenom, ovršnom, izvanparničnom, ostavinskom i zemljišnoknjižnom odjelu te budućem prekršajnom odjelu. U ovom kontekstu trebalo bi razmotriti mogućnost da se u slučaju razdvajanja Općinskog suda u Splitu na Split I i Split II podjela suda izvrši po vrsti predmeta (kazneni i građanski sud). Druga mogućnost je da sukladno članku 7. prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (koji dodaje novi stavak 6. u članak 14. ) se odredi Općinski sud u Splitu I nadležan za postupanje u kaznenim predmetima za područje svih općinskih sudova sa područja Županijskog suda u Splitu. Isto se predlaže i za postupanje u radnim predmetima kako bi se zadržao nivo specijalizacije sudaca i ažurnosti u radu.\n\nPored toga skrećemo pažnju da je neizvjesno gdje i kada će se smjestiti budući sud Split I, da postoje naznake da će se bivša robna kuća \"Standa\" na području centra grada Splita prilagoditi za smještaj suda, ali takvo rješenje nije kvalitetno niti dugoročno prihvatljivo za jedan veliki sud što teritorijalno, po broju primljenih predmeta po svim vrstama i po broju sudaca i službenika jeste Općinski sud u Splitu, makar i u razdvojenom obliku tj. kao sud Split I. Ako se i smjesti sjedište suda Split I u robnu kuću \"Standa\", bit će potrebno zakupiti drugi prostor i plaćati ga svaki mjesec za smještaj obimne arhivske građe koju Općinski sud u Splitu u ovom trenutku posjeduje i koja se sada nalazi u istoj robnoj kući \"Standa\", tako da ova opcija donosi niz otvorenih pitanja, posebice u financijskom aspektu. \n\nUz navedeno, želimo izraziti i potporu prijedlogu za osnivanjem Općinskog suda u Makarskoj koji bi obuhvaćao područje današnjih stalnih službi Makarska i Imotski Općinskog suda u Splitu. Radi se o službama u kojima djeluje ukupno 13 sudaca što je gotovo polovica sudaca svih stalnih službi Općinskog suda u Splitu i o područjima najudaljenijim od sjedišta suda (gotovo 90 km odnosno 100 km).\n\nZaključno, smatramo da je za rad sudaca i mogućnosti potpunog iskorištavanja svih ljudskih potencijala u sudovima, a posebice za zadržavanje i unapređenje kvalitete sudovanja i olakšan pristup građana sudovima, optimalno rješenje:\n\n- da se osnuje Općinski sud u Makarskoj, kako je i predloženo\n\n- da se Prekršajni sud u Splitu, iz kojeg se izdvajaju stalne službe na području Makarske i Imotskog, preustroji i osnuje kao Općinski prekršajni sud u Splitu\n\n- da se postojeći Općinski sud u Splitu, iz kojeg se izdvajaju stalne službe na području Makarske i Imotskog, ne razdvaja, već ostane kao cjeloviti sud za kojeg apeliramo da se nađe adekvatan i kvalitetan dugoročni smještaj dostojan djelovanja jedne od ravnopravnih grana vlasti.\n\nPredlaže se tekst konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u članak 2. stavak 1. točka IX. na način da:\n\n\"IX. Županijski sud u Splitu za područje Općinskog suda u Makarskoj, Općinskog suda u Splitu Općinskog prekršajnog suda u Splitu. \n\nOpćinski sud u Makarskoj za područje općina: Baška Voda, Brela, Cista Provo, Gradac, Lokvičići, Lovreć, Podbablje, Podgora, Proložac, Runovići, Tučepi, Zagvozd i Zmijavci te gradova Imotski i grad Makarska. \n\nOpćinski sud u Splitu za područje općina: Bol, Jelsa, Milna, Nerežišća, Postira, Pučišća, Selca, Sućuraj, Sutivan, Šolta, Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Hrvace, Klis, Lećevica, Marina, Muć, Okrug, Otok, Podstrana, Prgomet, Primorski Dolac, Seget, Šestanovac i Zadvarje te gradova: Hvar, Komiža, Split, Supetar, Stari Grad, Vis, Kaštela, Omiš, Sinj, Solin, Trilj, Trogir i Vrlika. \n\nOpćinski prekršajni sud u Splitu postupat će u prekršajnim predmetima za područja općina: Bol, Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Hrvace, Jelsa, Klis, Lećevica, Marina, Milna, Muć, Nerežišća, Okrug, Otok, Podstrana, Postira, Prgomet, Primorski Dolac, Pučišća, Seget, Selca, Sućuraj, Sutivan, Šestanovac, Šolta, Zadvarje, te gradova: Hvar, Kaštela, Komiža, Omiš, Sinj, Solin, Split, Stari Grad, Supetar, Trilj, Trogir, Vis  i Vrlika.\"\n\nOgranak Općinski sud u Splitu- UHS","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[16,"Damir Ronić","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 2.","Iako je odredbom čl.15st.2 Zakona o sudovima propisana mogućnost da se županijski sudovi osnivaju i za dijelove županija to je u praksi provedeno samo u odnosu na pojedina naselja odnosno gradove (npr Senj i Novalja koji su u Ličko Senjskoj županiji a potpadaju pod područje Županijskih sudova u Rijeci odnosno Zadra) koji i teritorijalno i tradicijski tamo pripadaju. Jedina županija čiji teritorij je podijeljen na dva županijska suda je Koprivničko Križevačka županija i to gotovo na jednaki dio u odnosu na površinu a da za to niti u prijašnjem zakonu a niti u ovim izmjenama nisu dani nikakvi razlozi niti objašnjenje za takvu zakonsku regulativu. Dapače ovom izmjenom se područje Koprivničko Križevačke županije u odnosu na nadležnost u trgovačkom sudovanju prema odredbi čl.6 ovog zakona stavlja u nadležnost Trgovačkog suda u Bjelovaru. Smatram da nije opravdano područje ove županije kao jedine takve u Republici Hrvatskoj stavljati u područje dva županijska suda a to isto područje u odnosu na nadležnost u trgovačkom sudovanju dati u nadležnost jednog trgovačkog suda  Predlažem stoga da se za područje Koprivničko Križevačke županije odredi jedan županijski sud ili u Varaždinu ili u Bjelovaru a da se za tu županiju odredi nadležnost trgovačkog suda u mjestu sjedišta tako određenog županijskog suda.","Nije prihvaćen","Obrazloženje izneseno u primjedbi ne smatra se dostatnim, a razlog donošenja novog Zakona o područjima i sjedištima sudova je prvenstveno reorganizacija mreže prvostupanjskih sudova."]
[17,"Vuko Adžić Katalinić","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 2.","Smatram da bi, kod formiranja Općinskog suda u Splitu I. i Općinskog suda u Splitu II., kazneni odjel, uključujući i odjel za USKOK, trebao biti samo na jednom od ova dva suda.\n\nNaime, sadašnji Općinski sud u Splitu ima 19 kaznenih sudaca, od čega troje, što zbog drugih dužnosti koje obavljaju, što zbog suspenzije, nisu aktivni, tako da se ovaj broj smanjuje na 16 aktivnih sudaca. \n\nAko bi, primjerice, svaki od novoformiranih splitskih sudova imao jednak broj kaznenih sudaca (po 8), to može u svakodnevnom radu predstavljati veliki problem, jer u kaznenim predmetima 3 suca koja su sudjelovala u odlučivanju o potvrđivanju optužnice ne mogu sudjelovati u suđenju na raspravi, već raspravu provodi \"četvrti\" sudac, pri čemu nisu rijetke situacije da drugostupanjski sud ukine odluku i odredi da se suđenje provede pred izmijenjenim raspravnim sucem, s tim da je odsutnost pojedinih sudaca redovna i česta pojava (npr. bolovanja, porodiljni dopusti). Dakle, minimalan broj kaznenih sudaca za normalan rad jest 5.\n\nOvaj se problem multiplicira u predmetima iz nadležnosti USKOK-a, koji odjel je, u skladu sa Zakonom o sudovima, formiran na Općinskom sudu u Splitu, a u kojim predmetima, nakon potvrđivanja optužnice od strane 3 suca, uvijek raspravu provodi vijeće od nova 3 suca, pa je onda kod ove vrste predmeta minimalan broj kaznenih sudaca za normalan rad 9.\n\nSituacija postaje još problematičnija ako bi, zbog različitog broja kaznenih predmeta s obzirom na područja nadležnosti, svaki od splitskih sudova imao različit broj kaznenih sudaca (primjerice Općinski sud u Splitu I. - 12 sudaca, a Općinski sud u Splitu II. - 4 suca).\n\nKonačno, u slučaju većeg broja raspoloživih kaznenih sudaca na jednom sudu, moguća je njihova specijalizacija za pojedine vrste kaznenih predmeta, čime se postiže i bolja kvaliteta rada.\n\nStoga predlažem da se u ovaj Konačni prijedlog unese odredba da je OPĆINSKI SUD U SPLITU I. NADLEŽAN ZA POSTUPANJE U KAZNENIM PREDMETIMA I ZA PODRUČJE OPĆINSKOG SUDA U SPLITU II., ILI OBRATNO, ali da u svakom slučaju, kako je uvodno navedeno, samo jedan od ova dva suda bude nadležan za sve kaznene predmete (kako je to riješeno i u slučaju Općinskog suda u Sisku – č. 2. st. 2. ovog Konačnog prijedloga).\n\nSudac Općinskog suda u Splitu\nVuko Adžić Katalinić","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[18,"UPRAVNI SUD U ZAGREBU","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 2.","U članku 8. stavku 2. predloženo normativno rješenje protivno je temeljnim odredbama novog ZUS-a koji je reformiran u tijeku pristupanja RH EU (i financiran sredstvima iz CARDS projekta) s ciljem da se građanima u većoj mjeri osigura pristup sudu. Upravni spor je ustrojen prvenstveno kao spor pune jurisdikcije u kojem upravni sud treba riješiti upravnu stvar te je jedno od temeljnih načela ZUS-a načelo usmene rasprave (čl. 7. ZUS-a), odnosno prvostupanjski upravni spor u pravilu se rješava nakon provedene usmene rasprave. Kako bi građanima u potpunosti bio osiguran pristup sudu, mjesna nadležnost upravnih sudova ustanovljena je prvenstveno prema prebivalištu odnosno sjedištu tužitelja (čl. 13. st. 1. ZUS-a). Obveznici iz poreznih rješenja su fizičke i pravne osobe iz cijele države, što znači da bi svi trebali dolaziti u Zagreb na rasprave što će nužno zbog prostorne udaljenosti pojedinih mjesta i gradova otežati pristup sudu i povećati troškove strankama, a ne smije se pritom zanemariti i izmijenjena odredba o troškovima spora (čl. 79. ZUS-a).\nUpravni sudovi poštuju potrebe za specijalizacijom sudaca te su u svakom pojedinom sudu suci specijalizirani za pojedina pravna područja. Potreba za još užom specijalizacijom sudaca ne može imati veću važnost od prava građana na pristup sudu i temeljnih načela novog ZUS-a koji je u tom dijelu usklađen s acquisem.\n\nMeri Dominis Herman\nPredsjednica Upravnog suda u Zagrebu","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[19,"MARKO CVRLJE","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 2.","Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Cetinska krajina, za koju je nadležan Općinski sud u Sinju, ima 48.349 stanovnika.\n\nUkidanje istog suda će dovesti do daljnjeg slabljenja dalmatinske Zagore i ruralnih sredina koje ZBOG SLIČNIH ODLUKA VEĆ UMIRU te dodatne administrativne centralizacije što će za stanovništvo značiti i DODATNE TROŠKOVE.\n\nTakođer će se stvoriti i NOVI TROŠKOVI ZA POREZNE OBVEZNIKE u vidu plaćanja putnih troškova za djelatnike koji će iz Sinja putovati u Split.\n\nZgrada Suda u Sinju, u koju je uloženo više od 10 milijuna kuna, će OSTATI PRAZNA.\n\nRuralni krajevi čeznu za pomoći i mjerama koje potiču njihov razvoj te decentralizacijom.\n\nOvakvi zakoni nam sigurno neće pomoći nego samo kompliciraju život stanovništvu koje se već ionako bori sa sporom birokracijom i kaosom koji vlada u sustavu.","Nije prihvaćen","Na temelju provedene analize i utvrđenih kriterija za ustanovljavanje općinskih sudova nije utvrđena potreba ni osnovanost prijedloga za ustanovljavanje Općinskog suda u Sinju. Dostupnost suda građanima osigurat će se radom Stalne službe u Sinju."]
[20,"Dražana Martinović mamić","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 2.","Smatram  da nije potreban  Općinski sud u Metkoviću za područje općina: Kula Norinska,  Pojezerje, Slivno i Zažablje te gradova: Metković, Opuzen, Ploče i Vrgorac, nego da bude u nadležnosti Općinskog suda u Dubrovniku.","Nije prihvaćen","Na temelju provedene analize i utvrđenih kriterija za ustanovljavanje općinskih sudova, kao i geografske posebnosti utvrđena je potreba i osnovanost ustanovljavanja Općinskog suda u Metkoviću."]
[21,"Damir Ronić","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 4.","Zakoni se mijenjaju kada se utvrdi da dotadašnji tekst nije dao odgovarajuće rezultate. Ovom izmjenom smanjen je broj specijaliziranih sudova a da uopće nisu dani razlozi niti objašnjenje za takve izmjene. Također smanjivanje broja specijaliziranih sudova za zemljišnoknjižne predmete je neopravdano i prema prvom savjetovanju o izmjenama ovog zakona dalo bi se zaključiti da je razlog da se iz kruga tih sudova makne Županijski sud u Splitu to što on ne odlučuje u tim predmetima u skladu sa zakonom i da nije spreman usklađivati sudsku praksu sa ostala dva specijalizirana suda a što nikako ne može biti razlog za izmjenu zakona da  Županijski sud u Splitu više ne odlučuje o žalbama u zemljišnoknjižnim predmetima. Osim toga na tim područjima postoje neki specifični upisi (npr. upis pomorskog dobra, upis u K.o. za koje ne postoje zemljišne knjige nekretnine u zemljišnim knjigama koje nemaju upisanu površinu, vođenje zemljišnih knjiga po talijanskom pravu) zbog čega smatram da ne postoje razlozi da Županijski sud u Splitu ne ostane specijalizirani sud za zemljišnoknjižne predmete.","Primljeno na znanje","Smanjenje broja nadležnih županijskih sudova u pojedinima pravnim područjima utemeljeno je na podacima o prilivu pojedine vrste predmeta."]
[22,"ANTE DREZGA","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 5.","Odredba čl. 5. st. 2. sada važećeg Zakona je identična odredbi čl. 5. st. 2. Konačnog prijedloga Zakona. Svrha te iznimke od nasumične dodjele predmeta je omogućiti da u istom predmetu u kojem je već po žalbi protiv prvostupanjske odluke odlučivao (postupao) županijski sud, povodom ponovne žalbe, odlučuje isti drugostupanjski sudac ili u suđenje sudjeluju isti sudski savjetnik, kojem je predmet poznat jer je u njemu već odlučivao (postupao), a što omogućava brže rješavanje predmeta.\nU provedbi sada važećeg Zakona pokazalo se da ponovno odlučivanje o žalbi nakon ukidne odluke županijskog suda samo jedan slučaj od više mogućih slučajeva kada će županijski sud odlučivati u istom predmetu. Primjerice, prethodno donesene odluke prvostupanjskog i drugostupanjskog suda, povodom revizije, ukinuo je Vrhovni sud, u ponovnom postupku prvostupanjski sud je ponovno odlučio, pa sukladno navedenoj svrsi o žalbi protiv nove prvostupanjske odluke treba odlučivati isti županijski sud (rješenje Vrhovnog suda, broj Gž-15/16 od 12. listopada 2016.).\nU praksi Vrhovnog suda postoji i drugi takvi slučajevi (rješenje broj Gž-3/18 od 4. travnja 2018., rješenje broj Gž-9/18 od 21. ožujka 2018.).\nOsim toga, i Pravilnik o radu u sustavu e-spisa prepoznaje i druge iznimke od nasumične dodjele predmeta, primjerice remisorno vraćeni predmeti (čl. 53.).\nNadalje, razvidno je da svrha iznimke ne može ostvariti ako se predmet ne može dodijeliti istom sucu ili savjetniku (primjerice, duže je bolestan ili više ne radi na sudu). U takvim slučajevima treba predvidjeti iznimku od iznimke, dakle potvrdi pravilo o nasumičnoj dodjeli.\nSlijedom navedenog, predlažem da odredba glasi:\nIznimno od stavka 1. ovoga članka, ako je u istom predmetu županijski sud već postupao, predmet se, u slučaju ponovne žalbe, dodjeljuje istom županijskom sudu, osim ako se predmet ne može dodijeliti istom sucu ili sudskom savjetniku, koji je u istom predmetu ranije postupao.","Nije prihvaćen","U dosadašnjoj praksi nije utvrđena potreba za izmjenom ove odredbe."]
[23,"Alen Golub","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 5.","Poštovani, \nSmatram da bi u st. 2. čl. 5. Zakona o sudovima trebalo preciznije propisati da se spis u radnim sporovima, predmetima prema zakonima kojima se uređuju obiteljski odnosi, zemljišnoknjižnim predmetima i predmetima stečaja potrošača dodjeljuje povodom žalbe onom sudu koji je prema čl. 4. st.1.,  2.,  3. i 4. Zakona o sudovima nadležan za rješavanje takvih predmeta. \nAlen Golub","Nije prihvaćen","U dosadašnjoj praksi nije utvrđena potreba za izmjenom ove odredbe."]
[24,"Damir Ronić","1. Sjedišta i područja nadležnosti županijskih i općinskih sudova,\nČlanak 5.","Iako je ovaj zakonski propis ugrađen u zakon još od ranije smatram da dao očekivane rezultate i da bi ga trebalo mijenjati. Odredba je nejasna jer nije navedeno koja to odluka mora biti ukinuta da bi se predmet dodijelio istom sudu. Zbog toga među sudovima dolazi do prijepora jer neki smatraju da je bitno da bude ukinuta bilo koja odluka a neki smatraju da mora biti ukinuta samo odluka o glavnoj stvari što dovodi do nepotrebnog kolanja spisa među sudovima a u konačnici i do pokretanja postupka kod Vrhovnog suda Republike Hrvatske rabi rješavanja sukoba nadležnosti. Osim toga tijekom postupka mogu biti donesene neke odluke koje će nažalost biti pogrešne ali će ih županijski sud kojem predmet bude dodijeljen u rad pogrešno potvrditi. Kada se nakon toga donese konačna oluka o glavnoj stvari spis će po žalbi automatskom dodjelom biti dodijeljen nekom drugom sudu kojeg veže pravomoćna ali nepravilna odluka drugog županijskog suda zbog čega će morati donositi odluke suprotne svom uvjerenju i svom pravnom stavu a što će dovesti do toga da odluka tog suda bude ukinuta po izvanrednom pravnom lijeku iako  on  takvu odluku ne bi donio. Primjeri su u slučaju donošenja međupresude o osnovi tužbenog zahtjeva kada županijski sud koji na kraju odlučuje o konačnoj presudi taj osnov tužbenog zahtjeva mora prihvatiti iako je o njemu pogrešno odlučeno. Također kod odluke o prigovoru apsolutne nenadležnosti suda koji je odbijen a ta odluka potvrđena županijski sud koji će kasnije odlučivati o žalbi protiv presude vezan je tom odlukom iako je ona pogrešna i tako dalje. Predlažem da se izuzetak od automatske dodjele propiše za svaki onaj predmet u kojem je neki županijski sud već odlučivao bez obzira koju je vrstu odluke donio.","Nije prihvaćen","Navedena materija nije predmet ovog Zakona već se razrađuje pravilnikom o radu u sustavu eSpis"]
[25,"Američka gospodarska komora u Hrvatskoj","2. Sjedišta i područja nadležnosti trgovačkih sudova,\nČlanak 7.","Prema službenim statistikama postoji iznimno malen broj patentnih sporova na trgovačkim sudovima nadležnim za intelektualno vlasništvo u zadnjih 10 godina.  \nUzevši u obzir relativno mali broj predmeta iz područja patentnog prava, potrebu za specijalizacijom koju je teško postići ukoliko su predmeti raspoređeni na velik broj sudova te činjenicu da je najveći broj takvih predmeta koncentriran u Zagrebu, AmCham predlaže da Trgovački sud u Zagrebu bude jedini nadležan za sporove iz područja patentnog prava.  \n\nTako je i Nacionalna strategija 2005. – 2010. predviđala usvajanje izmjena Zakona o sudovima i Zakona o područjima i sjedištima sudova kojima bi se, u sklopu opće reforme pravosuđa, uvela koncentracija sporova iz područja prava intelektualnog vlasništva na manji broj sudova, posebice, usredotočenje patentnog sudovanja isključivo na Trgovačkom sudu u Zagrebu, kako zbog sofisticiranosti, tako i zbog malobrojnosti takvih sporova u Hrvatskoj.\n\nS obzirom na navedeno, AmCham smatra da samo jedan sud treba biti nadležan za sporove iz područja patentnog prava i kako bi se mogla steći relevantna praksa čime bi Hrvatska mogla uhvatiti korak sa zemljama srednje i istočne Europe.\n\n\nSukladno navedenom, AmCham predlaže novu formulaciju Članka 7.:\n\n(1) Za rješavanje sporova koji se odnose na brodove i plovidbu na moru i unutarnjim vodama i na sporove na koje se primjenjuje plovidbeno pravo; zrakoplove i na sporove na koje se primjenjuje zračno plovidbeno pravo; zaštitu i uporabu industrijskog vlasništva, osim patenta, poslovne tajne, autorskog prava i srodnih prava i drugih prava intelektualnog vlasništva, na zaštitu i uporabu tehničkih unapređenja te tvrtke, ako posebnim zakonom nije drugačije određeno, određuju se sljedeći trgovački sudovi:\n– Trgovački sud u Osijeku\n– Trgovački sud u Rijeci i za područje Trgovačkog suda u Pazinu\n– Trgovački sud u Splitu i za područje Trgovačkog suda u Dubrovniku i Trgovačkog suda u Zadru\n– Trgovački sud u Zagrebu i za područje Trgovačkog suda u Bjelovaru i Trgovačkog suda Varaždinu.\n\n(2) Za rješavanje sporova koji se odnose na zaštitu i uporabu patenta i izuma određuje se Trgovački sud u Zagrebu.","Nije prihvaćen","Uvažavajući podatke o prilivu predmeta iz područja zaštite intelektualnoga vlasništva smatra se da je ovim i drugim zakonima propisana odgovarajuća specijalizacija sudova."]
[26,"UPRAVNI SUD U ZAGREBU","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA,\n3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova","U odredbi članka 8. stavka 2. Zakona, predloženo normativno rješenje protivno je temeljnim odredbama novog ZUS-a koji je reformiran u tijeku pristupanja RH EU (i financiran sredstvima iz CARDS projekta) s ciljem da se građanima u većoj mjeri osigura pristup sudu. Upravni spor je ustrojen prvenstveno kao spor pune jurisdikcije u kojem upravni sud treba riješiti upravnu stvar te je jedno od temeljnih načela ZUS-a načelo usmene rasprave (čl. 7. ZUS-a), odnosno prvostupanjski upravni spor u pravilu se rješava nakon provedene usmene rasprave. Kako bi građanima u potpunosti bio osiguran pristup sudu, mjesna nadležnost upravnih sudova ustanovljena je prvenstveno prema prebivalištu odnosno sjedištu tužitelja (čl. 13. st. 1. ZUS-a). Obveznici iz poreznih rješenja su fizičke i pravne osobe iz cijele države, što znači da bi svi trebali dolaziti u Zagreb na rasprave što će nužno zbog prostorne udaljenosti pojedinih mjesta i gradova otežati pristup sudu i povećati troškove strankama, a ne smije se pritom zanemariti i izmijenjena odredba o troškovima spora (čl. 79. ZUS-a).\nUpravni sudovi poštuju potrebe za specijalizacijom sudaca te su u svakom pojedinom sudu suci specijalizirani za pojedina pravna područja. Potreba za još užom specijalizacijom sudaca ne može imati veću važnost od prava građana na pristup sudu i temeljnih načela novog ZUS-a koji je u tom dijelu usklađen s acquisem.\n\nMeri Dominis Herman\nPredsjednica Upravnog suda u Zagrebu","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[27,"Nada Badurina","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA,\n3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova","Nisam primjetila da je stavak (2) postojao u ranijem prijedlozima. Smatram da odlučivanje u svim upravnim sporovima protiv rješenja poreznih tijela nije dobro rješenje i još više onemogućuju stranke da pokušaju svoja prava ostvariti i u upravnim sporovima. Jer za neke npr. manje porezne obveznike iz npr. Malog Lošinja, Dubrovnika, Vukovara, odlazak i vođenje postupka u Zagrebu predstavlja daljnji nepotreban trošak. Ukoliko postoje četiri upravna suda i rješavaju u svim ostalim kompliciranim područjima,  ne vidimo nikakva razloga za uvođenjem,  tek sada u konačnom tekstu,  odredbe stavka 2 te predlažemo da se briše.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[28,"Američka gospodarska komora u Hrvatskoj","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","AmCham smatra da samo jedan sud treba biti nadležan za upravne sporove iz područja intelektualnog vlasništva iz razloga što se nadležno državno tijelo, Državni zavod za intelektualno vlasništvo, čije bi se odluke preispitivale pred Upravnim sudom, nalazi u Zagrebu, te bi se na taj način moglo postići ujednačavanje i koncentracija relevantne prakse.\n\nAmCham stoga predlaže dodavanje stavka (3) u članak 8. koji glasi:\n\n(3) Upravni sud u Zagrebu nadležan je za postupanje u svim upravnim sporovima protiv rješenja i tijela nadležnih u predmetima industrijskog vlasništva i autorskog i srodnih prava te drugih prava intelektualnog vlasništva.","Nije prihvaćen","Zbog osiguranja odgovarajuće dostupnosti upravnog sudovanja, uzimajući u obzir da mrežu upravnih suda čine samo četiri suda, prijedlog se ne prihvaća."]
[29,"IVANA BILUŠIĆ","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","U potpunosti podržavamo primjedbe i prijedloge Upravnog suda u Splitu vezano za članak 8. stavak 2. ovog konačnog prijedloga Zakona. Tu odredbu je potrebno brisati iz konačnog prijedloga Zakona.\n\nOgranak Općinski sud u Splitu","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[30,"Upravni sud u Splitu","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","PRIMJEDBE, PRIJEDLOZI I MIŠLJENJA NA TEKST KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA (ZoPPS)\n\nČlanak 8. stavak 2. ZoPPS-a glasi:\n\n(2) Upravni sud u Zagrebu nadležan je za postupanje u svim upravnim sporovima protiv rješenja poreznih tijela.\n\nSuci Upravnog suda u Splitu predlažu brisati navedenu odredbu članka 8. stavka 2.  iz teksta ZoPPS-a zbog sljedećih razloga.\n\nOBRAZLOŽENJE:\n\nPredlagatelj je navedenom zakonskom odredbom propisao isključivu stvarnu nadležnost Upravnog suda u Zagrebu za postupanje u tzv. poreznim predmetima, s time da je od postupanja u tim predmetima „isključio“ upravne sudove u Splitu, Rijeci i Osijeku. Kao glavni razlozi predloženog se ističe specijalizacija sudaca i učinkovitije rješavanje tzv. poreznih predmeta.\n\nPonajprije valja navesti da je predlagatelj, protivno „specijalnim“ odredbama članka 12. stavka 2. Zakonom o upravnim sporovima („Narodne novine“, broj: 20/10, 143/12, 152/14, 94/16 i 29/17, u daljnjem tekstu: ZUS) i članka 22. Zakona o sudovima („Narodne novine“, broj: 28/13, 33/15, 82/15 i 82/16, u daljnjem tekstu: Zakon o sudovima) kojima je određena stvarna nadležnost upravnih sudova, ZoPPS-om, a čiji predmet uređivanja prema njegovom članku 1. nije stvarna nadležnost sudova, odredio isključivu nadležnost Upravnog suda u Zagrebu u tzv. poreznim predmetima.\n\nDrugo, ZoPPS-om se ustanovljavaju županijski, općinski, trgovački i upravni sudovi te se određuju područja njihove nadležnosti i sjedišta u kojima će djelovati. Dakle, tim zakonom se ne može određivati stvarna nadležnost upravnih sudova. Osim toga, za takvo uređivanje stvarne nadležnosti upravnih sudova ne postoji ni pravno uporište u članku 22. Zakona o sudovima kojim se, kao specijalnim zakonom, uređuje stvarna nadležnost sudova (čl. 1.), a budući da njime nije predviđeno da se zakonom može odrediti jedan upravni sud koji će odlučivati u određenoj vrsti predmeta iz djelokruga upravnog suda s područja više upravnih sudova. \n\nTreće, predložena regulacija stvarne nadležnosti upravnih sudova nije prihvatljiva te se ona protivi temeljnim ciljevima reforme upravnog sudovanja koja je započela 2010. godine. Naime, Zakonom o upravnim sporovima („Narodne novine“, broj: 20/10, u daljnjem tekstu: ZS/10), koji je stupio na snagu 1. siječnja 2012., ustanovljeno je novo ustrojstvo upravnih sudova, tako da su osnovani prvostupanjski upravni sudovi sa sjedištem u Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci te Visoki upravni sud Republike Hrvatske kao drugostupanjski sud. Tim zakonom značajno se proširuje područje upravnosudskog nadzora i sudske zaštite, pri čemu se, povrh ocjene zakonitosti pojedinačnih akata uprave, sudskoj kontroli podvrgavaju i radnje (postupanja i propuštanja postupanja) javnopravnih tijela te upravni ugovori. Najznačajnija novina u postupovnom smislu ogleda se u tomu da upravni sudovi dobivaju ovlast, ali i dužnost samostalnog utvrđivanja činjeničnog stanja i izvođenja dokaza, uz, u pravilu, obligatorno provođenje rasprava. Dakle, ZUS daje ovlast, ali, u pravilu, i obvezuje upravne sudove da, povrh ocjene zakonitosti, upravne sporove meritorno rješavaju kao sporove pune jurisdikcije. \n\nPolazna osnova za donošenje ZUS/10-a bila je implementirati europske standarde funkcioniranja pravne države, a osobito onih sadržanih u članku 6. Konvencije (Europske) za zaštitu ljudskih prava s protokolima 1, 4, 6, 7, 11, 12, 13 i 14, koja je u primjeni od 6. studenog 1997. godine („Narodne novine – Međunarodni ugovori“, broj: 18/97, 6/99 – pročišćeni tekst, 8/99 – ispravak, 14/02, 13/03, 9/05, 1/06 i 2/10, u daljnjem tekstu: Konvencija). \n\nJedan od tih pravnih standarda je i pravo na pravično suđenje, koje u sebi obuhvaća i pravo na pristup sudu,  koje je određeno kao najvažnije procesno ljudsko pravo. Ono je u hrvatskom pravnom sustavu sadržano na ustavnoj i zakonskoj razini. Jamstvo prava na pravično suđenje primjenjuje se i na upravni spor sukladno izraženom pravnom shvaćanju Ustavnog suda Republike Hrvatske poslovni broj U-III-1001/07 od 7. srpnja 2010 („Narodne novine, broj: 90/10).\n\nPrema navodima predlagatelja ZUS-a implementacija temeljnih pravnih standarda funkcioniranja pravne države koji su dio pravne stečevine Europske unije (skraćeno: EU) podrazumijevala je uvođenje upravnog spora pune jurisdikcije, dosljedno provođenje načela usmene rasprave i lakšu dostupnost upravno sudskih instancija strankama. Naime, u postupku pristupanja Republike Hrvatske EU-u upravno sudovanje se suočilo s tri velike zadaće koje zahtijevaju nova rješenja i to zbog: 1. neusklađenosti dijela procesnih pravila s pravnom stečevinom EU-a; tadašnje odredbe Zakona o upravnim sporovima iz 1991. (skraćeno: ZUS/91) nisu ispunjavale sve standarde utvrđene u acquis communautaire vezane uz dva ključna pitanja: a) pravo suda da u svakom sporu utvrđuje činjenično stanje i b) pravo suda da radi utvrđivanja činjenica i zaštite prava stranaka provede usmenu raspravu, 2. nemogućnosti ulaganja pravnog lijeka na presude upravnoga suda i 3. predugo trajanje postupaka i veliki broj neriješenih predmeta, zbog čega je bilo potrebno izmijeniti ZUS/91 kako bi se povećala efikasnost sudskih postupaka, skratilo njihovo trajanje te reducirali zaostaci u rješavanju.\n\nDakle, temeljni praktični ciljevi donošenja novog ZUS-a bili su ustrojiti dvostupanjski upravni spor s mogućnošću ulaganja žalbi na prvostupanjske odluke, omogućiti upravnom sudu da u svakom pojedinom predmetu utvrđuje činjenice i provodi usmene rasprave te da oni u sporovima donose primarno reformacijske odluke, a iznimno kasacijske.\n\nOpći cilj se sastojao o tomu da se osigura veća pravna sigurnost i učinkovitije zaštite prava stranaka od odluke i postupanja javnopravnih tijela.\n\nStoga se može zaključiti da je predložena regulacija nadležnosti prvostupanjskih upravnih sudova, kako je ona određena u članku 8. ZoPPS-a, protivna temeljnim ciljevima reforme upravnog sudovanja iz 2010. godine i kao takva predstavlja legislativni korak unatrag. Ona bitno narušava pravnu sigurnost u upravnoj grani sudovanja i okrnjuje pravo stranaka na pravično suđenje i pravo na pristup sudu u okviru upravnog spora, a koje se, kao jedno od temeljnih, štiti Konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda.\n\nPrimjerice, prema predloženom, stranka iz Dubrovnika ili Splita ili s Brača ili drugog mjesta s područja Dubrovačko-neretvanske, Splitsko-dalmatinske, Šibensko-kninske i Zadarske županije, a koja je zatražila upravnosudsku zaštitu u pojedinom predmetu, morat će pristupiti na raspravu u Zagreb, umjesto do sada u Split. S druge strane, suci Upravnog suda u Zagrebu će biti dužni održati očevid na licu mjesta i provesti dokaz vještačenjem na području navedenih županija (primjerice u Dubrovniku ili na Pelješcu) ako je to osnovano predloženo. To će bitno povećati troškove upravnog spora i predstavljati udar na „džepove“ običnih građana. To osobito i s obzirom na aktualno pravno shvaćanje koji je izraženo na sjednici svih sudaca Visokog upravnog suda Republike Hrvatske poslovni broj 6 Su-85/2018-3 od 12. veljače 2018. godine, prema kojem u slučaju kada je upravni sud poništio rješenje javnopravnoga tijela i predmet vratio na ponovni postupak (dakle, kada je tužitelj uspio u sporu odnosno kada mu je u cijelosti usvojen tužbeni zahtjev) tada svaka stranka snosi svoje troškove. \n\nČetvrto, predloženo u smislu regulacije članka 8. stavka 2. ZoPPS-a nije utemeljeno ni na analitičkim podacima i statističkim pokazateljima o dosadašnjem radu upravnih sudova koji su javno objavljeni na službenoj internetskoj stranici predlagatelja ZoPPS-a, Ministarstva pravosuđa Republike Hrvatske, a ni na podacima ovoga suda koji su dostavljeni Ministarstvu pravosuđa vezano za kvalitetu odluka povodom izjavljenoga pravnog lijeka.\n\nPrema javno objavljenim podacima ministarstva prosječni rok trajanja postupka pred Upravnim sudom u Rijeci iznosi 239 dana, Upravnom sudu u Osijeku 166 dana, Upravnom sudu u Splitu 164 dana i Upravnom sudu u Zagrebu 373 dana (to prema pokazatelju DT). Prema pokazatelju CR omjer ažurnosti u Upravnom sudu u Rijeci iznosi 132%, sudu u Osijeku 107,5%, sudu u Splitu 131,3% i Upravnom sudu u Zagrebu 127%. Može se zaključiti da je prema pokazatelju trajanja sudskog postupka (indikator DT) Upravni sud u Zagrebu na začelju od prvostupanjskih upravnih sudova. \n\nPrema statističkim podacima ovoga suda u 2017. je gotovo 90% prvostupanjskih odluka potvrđeno od Visokog upravnog suda u žalbenim postupcima. Preinačeno je 113 ili 9,98%, dok je ukinuto samo 8 ili 0,7% sagledavajući u odnosu na ukupan broj meritorno vraćenih drugostupanjskih odluka. Ti podaci svjedoče o visokoj razini profesionalnosti, stručnosti i kvaliteti rada sudaca i sudskih savjetnika u Upravnom sudu u Splitu pri odlučivanju u dodijeljenim predmetima, pa i u tzv. poreznim predmetima.\n\nOsim toga, u Upravnom sudu u Splitu je počevši od 1. siječnja 2014. uvedena specijalizacija rada sudaca s obzirom na srodna upravna područja. S tim u vezi su godišnjim rasporedima poslova samo tri od četrnaest sudaca određena za postupanje u tzv. financijsko-poreznim predmetima. Prema podacima sa službenih sastanaka predsjednika upravnih sudova pri Visokom upravnom sudu Republike Hrvatske specijalizacija sudaca po srodnim upravnim područjima je uvedena i u Upravnom sudu u Rijeci (od samih početaka rada) i u Upravnom sudu u Zagrebu (tek od nedavno).\n\nStoga obrazloženje predložene promjene (specijalizacija i učinkovitije rješavanje poreznih predmeta) ne samo da nema uporišta u navedenim analitičkim podacima i statističkim pokazateljima, već će to, upravo suprotno, dovesti do povećanja broja neriješenih predmeta, doprinijet će dužem trajanju tzv. poreznih predmeta, negativno će utjecati na kvalitetu sudskih odluka (jer će postojeći tzv. porezni suci u Splitu i Rijeci gdje je uvedena specijalizacija morati postupati u drugim upravnim oblastima) i negativno će utjecati na učinkovitost rada sudaca u Zagrebu, budući da će se bitno povećati godišnji priliv predmeta.\n\nPeto, predložena zakonska promjena će dovesti do neujednačene radne opterećenosti prvostupanjskih upravnih sudaca i neravnomjerne dodjele predmeta. \n\nNaime, prema raspoloživim statističkim podacima, u sudu je od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2017. pokrenuto ukupno 16.425 upravnih sporova. Pritom je u tom šestogodišnjem razdoblju formirano ukupno 3.149 tzv. poreznih predmeta. Može se zaključiti da udio tzv. poreznih predmeta u ukupnom prilivu iznosi 19,17%. \n\nPodaci pokazuju da će priliv predmeta u Upravnom sudu u Splitu na godišnjoj razini „pasti“ za približno 525 ili 20% predmeta. To će onda dovesti do neučinkovitijeg i neracionalnijeg korištenja ljudskih potencijala i negativno financijski utjecati na Državni proračun Republike Hrvatske. S druge strane, to će dovesti i do bitnih neravnoteža u upravnoj grani sudovanja u prvom stupnju s obzirom na postojeću kadrovsku popunjenost sudova sucima i sudskim savjetnicima\n\nŠesto, brisanje odredbe članka 8. stavka 2. ZoPPS-a predlaže se i radi racionalizacije troškova pravosudnog sustava te učinkovitijeg korištenja kapaciteta i resursa upravnih sudova.                                                          \n  \n Najzad suci ovoga suda suglasno ocjenjuju da je tekst konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u dijelu regulacije nadležnosti upravnih sudova donijet bez prethodne kvalitetne i transparentne stručne analize i rasprave postojećega stanja i posljedica koje navedene promjene uzrokuju koja bi uključivala suce upravnih sudova. Osim toga, primjećuje se da je sporna odredba unesena u tekst ZoPPS-a tek pred drugo čitanje Hrvatskog sabora, iako je ona, s obzirom na svoju važnost i dugoročne učinke, trebala biti dostupna od samog početka zakonodavnog procesa. Također iz obrazloženja ZoPPS-a nije razvidno zbog čega su, pri određivanju stvarne nadležnosti jednog upravnog suda, obuhvaćeni samo porezni predmeti. Naime, ako je glavni cilj predloženoga bio specijalizacija upravnih sudaca, onda bi nju trebalo provesti u odnosu na sva upravna područja (primjerice koncesije, graditeljstvo i prostorno uređenje, zaštitu prirode i okoliša, predmete azila, radne i mirovinske sporove i dr.).","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[31,"Primorsko-goranska županija","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","Predlažemo brisati odredbu članka 8. stavka 2. iz teksta Konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova zbog sljedećih razloga:\nŽupanije su temeljem odredbe članka 76. stavak 3. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi nadležne za rješavanje u drugom stupnju o izjavljenim žalbama protiv rješenja o porezu na kuće za odmor koja donose gradska i općinska upravna tijela (osim rješenja upravnih tijela velikih gradova).\nČlanak 7. stavak 1. istoga Zakona propisuje da u upravnom sporu sud odlučuje na temelju usmene, neposredne i javne rasprave, dok je člankom 8. propisano da će Sud upravni spor provesti brzo i bez odugovlačenja, uz izbjegavanje nepotrebnih radnji i troškova.\nČlankom 13. stavak 3. Zakona o upravnim sporovima propisano je da u sporovima koji se odnose na nekretninu ili na pravno pitanje koje je povezano s nekim mjestom, mjesno je nadležan upravni sud na području kojeg se nalazi ta nekretnina ili mjesto s kojim je povezano to pravno pitanje. \nPrema predloženom zakonskom rješenju, isključiva je nadležnost Upravnog suda u Zagrebu za postupanje u upravnim sporovima protiv rješenja nadležnih poreznih tijela. Navedeno znači da u upravnom sporu koji bi se vodio pred Upravnim sudom u Zagrebu povodom drugostupanjskog rješenja donesenog u predmetu poreza na kuću za odmor za nekretninu koja se nalazi na području Primorsko-goranske županije, stranke u upravnom sporu (porezno tijelo, porezni obveznik koji smatra da su njegova prava povrijeđena tom pojedinačnom odlukom i zainteresirana osoba) bi na usmenu raspravu radi ostvarenja prava morale uvijek odlaziti u Zagreb. To bi značajno povećalo troškove samog upravnog postupka, kako službene osobe poreznog tijela, tako i poreznog obveznika odnosno zainteresirane osobe u odnosu na sadašnje zakonsko rješenje prema kojem je u ovoj upravnoj stvari nadležan Upravni sud u Rijeci. Za napomenuti je da je Odredbom članka 26. Zakona o lokalnim porezima propisano da se porez na kuće za odmor plaća od 5,00 do 15,00 kuna/m2 korisne površine kuće za odmor. Kako se često radi o poreznim predmetima utvrđivanja poreza na kuću za odmor za nekretnine male korisne površine i posljedično malim iznosima utvrđenog poreza, troškovi upravnog spora (stranaka, zainteresirane osobe, svjedoka, vještaka, tumača, zastupanja stranaka po odvjetniku, putovanja u Zagreb na raspravu ili uvida u spis predmeta, dnevnica i dr.) bi mogli višestruko premašiti iznos utvrđene porezne obveze. Stoga, mišljenja smo da ovako predloženo rješenje članka 8. stavak 2. Konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u rješavanju predmeta poreza na kuće za odmor ne bi doprinijelo ekonomičnosti upravnog postupka niti bi strankama u upravnom sporu olakšao pristup sudu na način kako im je to omogućeno dosadašnjim zakonskim rješenjem (četiri upravna suda u Osijeku, Rijeci, Splitu i Zagrebu sa specijaliziranim sucima za tzv. „porezne predmete“). Također smatramo da je predloženo rješenje nije u skladu s odredbom citiranog članka 13. stavak 3. ZUS-a.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[32,"Frane Staničić","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","Predloženu odredbu stavka 2. članka 8. \"Upravni sud u Zagrebu nadležan je za postupanje u svim upravnim sporovima protiv rješenja poreznih tijela“ treba brisati.\n\nPredloženom odredbom izuzimaju se upravni sporovi u poreznim stvarima iz nadležnosti tri od četiri prvostupanjska upravna suda bez ikakve podloge ili racionalnog objašnjenja zbog čega bi isključivo Upravni sud u Zagrebu trebao biti nadležan za sve upravne sporove u poreznim stvarima. Osim toga, nemoguće je da će vođenje navedenih upravnih sporova biti \"učinkovitije\" na predloženi način. Naime, Upravni sud u Zagrebu je najopterećeniji upravni sud u Republici Hrvatskoj. \n\nNa dan 31.12.2017. (podaci iz izvješća predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske za 2017. godinu) imao je 5.793 neriješena predmeta, od ukupno 10.566 neriješenih predmeta na sva četiri prvostupanjska upravna suda. Odnosno, na Upravnom sudu u Zagrebu nalazi se 54,8% svih neriješenih predmeta. Dodatno, prosječno vrijeme rješavanja predmeta na Upravnom sudu u Zagrebu iznosi 373 dana (na Upravnom sudu u Rijeci 239 dana, na Upravnom sudu u Splitu 164 dana i na Upravnom sudu u Osijeku 166 dana) ili 69% duže od prosječnog vremena rješavanja predmeta na sva četiri prvostupanjska upravna suda. \n\nIz navedenoga je jasno da će, ukoliko predloženi stavak 2. članka 8. ne bude brisan, Upravni sud u Zagrebu biti još opterećeniji velikim brojem upravnih sporova koji se pokreću protiv \"rješenja poreznih tijela\". Nije jasno na koja se sve \"porezna tijela\" misli, odnosno misli li se i na sporove glede, primjerice lokalnih poreza o kojima rješenja donose upravni odjeli jedinica lokalne samouprave (primjerice protiv rješenja o poreznu na kuće za odmor) te će se pojaviti, moguće, pitanja sukoba nadležnosti.\n\nOsim toga, predloženo rješenje ide protiv jednog od osnovnih ciljeva reforme upravnog sudovanja koja je otpočela 2012. godine, stupanjem na snagu tada novoga Zakona o upravnim sporovima. Jedan od osnovnih ciljeva bio je približavanje upravnog sudovanja građanima, posebno uvođenjem usmene rasprave. Usmena rasprava je načelo upravnog spora i obavezna je u svim upravnim sporovima osim u striktno Zakonom o upravnim sporovima propisanim slučajevima. Predloženo rješenje znači da će sve stranke u svim upravnim sporovima protiv rješenja poreznih tijela morati nazočiti raspravi u Zagrebu, što nužno povećava trošak upravnog spora. Kad se, dodatno, ovome pribroji učinak Zaključka sjednice svih sudaca Visokog upravnog suda od 12. ožujka 2018. godine prema kojemu u upravnim sporovima u kojima se rješenje poništi i stvar vrati na ponovni postupak troškove snosi svaka stranka za sebe, jasno je da će sustav upravnog sudovanja postati nedostupan mnogim tužiteljima isključivo iz nemogućnosti snošenja troška spora. \n\nZaključno, nema racionalnog niti opravdanog razloga koji bi opravdao prikladnost predloženog stavka 2. članka 8, te tražim da se predložena odredba briše kako ne bi izazvala teške posljedice po prava stranaka u upravnim sporovima koji se tiču poreznih stvari.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[33,"Upravni sud u Rijeci","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","Pridružujemo se detaljnoj argumentaciji koju je Upravni sud u Splitu dostavio Ministarstvu pravosuđa u pogledu neprihvatljivosti odredbe stavka 2. u članku 8. Zakona, uvrštene između dvaju saborskih čitanja. Predložena odredba glasi: „Upravni sud u Zagrebu nadležan je za postupanje u svim upravnim sporovima protiv rješenja poreznih tijela“. Za nju je navedeno sljedeće obrazloženje: „Ujedno se propisuje i isključiva nadležnost Upravnog suda u Zagrebu za postupanje u upravnim sporovima protiv rješenja nadležnih poreznih tijela, a radi specijalizacije sudaca te učinkovitijeg rješavanja tzv. poreznih predmeta.“\nUkratko, riječ je o prijedlogu koji razumijeva da stranke s područja cijele Republike Hrvatske u prvostupanjskome upravnom sporu pristupaju na rasprave u Zagreb, što je nepojmljivo sa stajališta zbiljskog ostvarivanja prava na pristup sudu i ostvarivanja načela učinkovitosti u upravnom sporu. K tome, nema razložnog opravdanja da porezni predmeti u tom pogledu budu u drukčijem tretmanu u odnosu na ostale vrste predmeta koji se rješavaju pred upravnim sudovima. Specijalizacija sudaca u poreznim predmetima ionako se već provodi u tri od četiri upravna suda. Ovakvo centraliziranje nadležnosti ne može doprinijeti ni ujednačavanju sudske prakse, jer se instrumenti ujednačavanja prakse, propisani Zakonom o sudovima, primjenjuju sam pred drugostupanjskim sudovima (ovdje: pred Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske), te nema dopuštenog sredstva koje može jamčiti da će pojedini prvostupanjski sud, uključujući Upravni sud u Zagrebu, imati ujednačenu praksu u određenoj vrsti predmeta.\nJedna od izglednih praktičnih posljedica ovakve odredbe bila bi i favoriziranje odvjetnika na području Zagreba u odnosu na odvjetnike u ostalim dijelovima zemlje pri zastupanju u poreznim sporovima, uz pripadajuće narušavanje ravnopravnosti na tržištu odvjetničkih usluga.\nNaposljetku, predložena je centralizacija odlučivanja u ovoj vrsti predmeta pred upravnim sudom koji je ionako najopterećeniji.\nOčito je da predložena odredba ne može imati racionalno utemeljenje ni na jednom od razloga navedenih u obrazloženju odredbe. Stoga se može zaključiti da se radi o formalnim, a ne o stvarnim razlozima predlaganja ovakve pravne norme, dok stvarni razlozi, kao i interesi na kojima se ti razlozi baziraju, ostaju nedostupni javnosti.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[34,"ZDENKA MONTERISI","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","Predlaže se brisati odredbu članka 8. stavka 2.  iz teksta ZoPPS-a zbog sljedećih razloga:\nStvarna nadležnost upravnih sudova propisana je odredbama čl. 12. stavka 2. Zakona o upravnim sporovima i 22. Zakona o sudovima, a njime nije predviđeno da se zakonom može odrediti jedan upravni sud koji će odlučivati u određenoj vrsti predmeta iz djelokruga upravnog suda s područja više upravnih sudova. \n\nSam naziv „porezni predmeti“ nije definiran pa u ga treba tražiti u odredbama Općeg poreznog zakona (NN 115/2016) koji u čl. 1 propisuje da se tim zakonom  uređuje odnos između poreznih obveznika i poreznih tijela koja primjenjuju propise o porezima i drugim javnim davanjima, a drugim javnim davanjima se smatraju : trošarine, carine, pristojbe, doprinosi, naknade za koncesije, novčane kazne za porezne prekršaje i sva davanja čije je utvrđivanje i/ili naplata i/ili nadzor prema posebnim propisima u nadležnosti poreznog tijela. „Porezni predmeti“ obuhvaćeni ovom odredbom su nebrojeni predmeti u kojima se primjenjuje, primjerice: Opći porezni zakonom, Zakon o lokalnim porezima (koji obuhvaćaju poreze na nasljedstva i darove, porez na cestovna motorna vozila, porez na plovila, osobne automobile, motocikle, jahte i brodice, porez na automate za zabavne igre, ……i brojni drugi), Zakon o porezu na promet nekretnina, Zakon o upravnim pristojbama, Zakon o porezu na dohodak, Zakon o trošarinama, Zakon o posebnom porezu na motorna vozila, Zakon o doprinosima, svi objavljeni u NN 115/2016.\nNe radi se samo o poreznim postupcima  koji se vode kod upravnih organizacija Ministarstva financija RH,  nego i o brojnim postupcima u vezi s utvrđivanjem i naplatom poreza i prireza, javnih davanja  koji su propisani odlukama predstavničkih tijela jedinica područne (regionalne) samouprave i predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave a koje vode njihova porezna tijela (čl. 51). \nJedno od osnovnih prava i pravnih standarda je i pravo na pravično suđenje, koje u sebi obuhvaća i pravo na pristup sudu, sadržano i u Ustavu RH. Jamstvo prava na pravično suđenje primjenjuje se i na upravni spor sukladno izraženom pravnom shvaćanju Ustavnog suda Republike Hrvatske poslovni broj U-III-1001/07 od 7. srpnja 2010 („Narodne novine, broj: 90/10).Predložena regulacija nadležnosti je protivna temeljnim ciljevima reforme upravnog sudovanja iz 2010. god., da predstavlja legislativni korak unatrag i bitno narušava pravnu sigurnost te  povrjeđuje pravo stranaka na pravično suđenje i pravo na pristup sudu u okviru upravnog spora.\nObveznici iz „poreznih postupaka“ su fizičke i pravne osobe iz cijele države pa bi se, prema predloženom, za stranku bitno povećali troškovi upravnog spora.Troškovi upravnog spora (čl. 33 st.4 ZUS-a) sastoje se od troškova svjedoka, vještaka, tumača i i zainteresirane treće osobe (čl. 19 ZUS-a), zastupanja stranaka po odvjetniku,troškove putovanja iz mjesta svoga prebivališta u Zagreb na raspravu  i dodatne troškove putovanja radi pregleda spisa (prema čl. 53 st.1 ZUS ) koji se nalazi u Zagrebu.Sve ovo je suprotno uvodnom dijelu obrazloženja ovoga Konačnog prijedloga Zakona gdje zakonodavac navodi da će predloženim izmjenama zakona biti „… olakšan pristup građana sudovima“.? Sudu koji ima daleko najveći broj neriješenih predmeta, povećati će priljev predmeta, a suci specijalizirani za tzv. „porezne predmete“u Splitu, Rijeci i Osijeku će ostati bez tih predmeta i raditi na onima za koje nisu specijalizirani, što nije niti može biti učinkovito.\nPredložena odredba bi, s obzirom na postojeće stanje Upravnog suda u Zagrebu za posljedicu mogla imati povećani broj zahtjeva za suđenje u razumnom roku i naknada koje bi se plaćale iz proračuna zbog povrede toga prava \nUsvajanjem ove odredbe svim građanima izvan Zagreba bilo povrijeđeno pravo na pristup sudu, koje je imanentno pravu na pravično suđenje iz čl. 29. stavka 1. Ustava, odnosno iz čl . 6 (radi utvrđivanja svojih prava i obveza građanske naravi ... svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično, javno i u razumnom roku ispita njegov slučaj i čl. 29 (Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično i u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama ) Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak, 14/02. i 1/06., u daljnjem tekstu: Konvencija).Predložena odredba bi se reflektirala i na sve odvjetnike izvan Zagreba jer je za očekivati da ih stranke u takvim sporovima neće angažirati zbog velikih troškova.\n\nOvakvo ograničenje prava na sud je učinjeno bez objektivnih, legitimnih i ustavnopravno opravdanih razloga i nije u skladu sa  čl. 6 Konvencije jer za ovakvu zakonsku izmjenu nisu dani objektivni i ustavnopravno opravdani razlozi te ne postoji razuman odnos razmjernosti između upotrijebljenih sredstava i cilja koji se nastoji ostvariti.\nOdredba je suprotna dosadašnjim višegodišnjim naporima Ministarstva pravosuđa i Europske unije koji teže decentralizaciji i dostupnošću pravosuđa.\n\nZdenka Monterisi, odvjetnica","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[35,"ANTE DREZGA","3. Sjedišta i područja nadležnosti upravnih sudova,\nČlanak 8.","Predlagatelj zakona u obrazloženju prijedloga zakona navodi da je jedan od očekivanih pozitivnih učinaka predložene reorganizacije olakšan pristup građana sudovima. Suprotno tome, predloženi članak 8. stavak 2. prijedloga zakona očigledno će proizvesti suprotan učinak – otežati će se pristup građana sudovima. U upravnom sporu u pravilu se odlučuje nakon provedene usmene rasprave, dakle porezni obveznici kao tužitelji u upravnom sporu pristupaju na ročište pred upravnim sudom koji je nadležan, u pravilu, prema mjestu prebivališta ili sjedišta tužitelja. Ako se prihvati predloženo rješenje to u praksi znači da će porezni obveznik iz Iloka, umjesto u Osijeku, putovati u Zagreb, porezni obveznik iz Dubrovnika umjesto u Splitu, putovati u Zagreb, a porezni obveznik iz Umaga umjesto u Rijeku, putovati u Zagreb. Time se otežava pristup građana sudovima.\nIz obrazloženja predmetne odredbe zakona proizlazi da predložena promjena proizlazi iz potrebe za specijalizacijom sudaca i učinkovitijim rješavanjem tzv. poreznih predmeta.\nIzmeđu potrebe za specijalizacijom sudaca i prava na pristup sudu, treba dati prednost pravu na pristup sudu.\nZa očekivati je da će se provedbom predložene reorganizacije povećati broj tzv. poreznih predmeta, a time i ukupan broj predmeta pred Upravnim sudom u Zagrebu, uz istodobno smanjenje broja tzv. poreznih predmeta, a time i ukupnog broja predmeta pred ostala tri upravna suda. S obzirom da je, prema podacima iz Izvješća predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske o stanju sudbene vlasti za 2017. godinu, Upravni sud u Zagrebu na kraju 2017. godine imao 5793 neriješena predmeta, dok su ostali upravni sudovima imali manje neriješenih predmeta (Upravni sud u Splitu 2065, Upravni sud u Rijeci 1901, Upravni sud u Osijeku 807), to proizlazi da će se na Upravnim sudom u Zagrebu, koji ima daleko najveći broj neriješenih predmeta, povećati priljev predmeta, dok će se na ostalim sudovima smanjiti priljev predmeta. Nadalje, prema pokazatelju vremena rješavanja predmeta iz Izvješća predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske o stanju sudbene vlasti za 2017. godinu pred Upravnim sudom u Zagrebu postupci traju najduže (373 dana), dok pred ostalim upravnim sudovima kraće (239 dana pred Upravnim sudom u Rijeci, 166 dana pred Upravnim sudom u Osijeku, 164 dana pred Upravnim sudom u Splitu). Povećanje broja predmeta pred Upravnim sudom u Zagrebu, uz zadržavanje istog broja rješavatelja ili neznatno povećanje broj rješavatelja, neće dovesti do skraćivanja vremena rješavanja svih predmeta pred tim sudom pa tako ni tzv. poreznih predmeta. Iz navedenog proizlazi da usvajanje predloženog rješenja neće dovesti do učinkovitijeg rješavanja tzv. poreznih predmeta, već se može očekivati sporije rješavanje tzv. poreznih predmeta.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[36,"Gabriela Banić","5. Prijelazne i završne odredbe,\nČlanak 11.","tipfeler","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[37,"Mijo Galiot","5. Prijelazne i završne odredbe,\nČlanak 14.","Predlaže se izmijeniti članak 14. stavak 2. ZoPPS-a, tako da predsjednicima općinskih sudova prestaje njihova dužnost radi spajanja, pripajanja ili razdvajanja.\n\nOBRAZLOŽENJE: predloženim se ta odredba usklađuje s dosadašnjom dugogodišnjom praksom perma kojoj je predsjedniicma sudova prestao mandat u trenutku spajanja, pripajanja ili razdvajanja sudova","Nije prihvaćen","Iz razloga ekonomičnosti postupanja odredbom je posebno propisano da prethodno imenovani predsjednici općinskih sudova nastavljaju obnašati svoju dužnost i nakon ustanovljavanja novih općinskih sudova prema odredbama ovog Zakona."]