{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o obrascu prethodne procjene za Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE",{"$cut":{"chars":30594,"head":"I. Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova predlaže da se u Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima (dalje: Zakona) unesu izmjene čl.49. i čl.137. navedenog Zakona. Naime čl.49. Zakona govori o zaprekama za prijam u državnu službu te isti glasi:\n„U državnu službu ne mogu biti primljene osobe:\na) protiv kojih se vodi kazneni postupak po službenoj dužnosti ili koje su proglašene krivim za kazneno djelo za koje se kazneni postupak vodi po službenoj dužnosti,\nb) kojima je prestala državna služba zbog teške povrede službene dužnosti, u razdoblju od četiri godine od prestanka državne službe,\nc) kojima je prestala državna služba zbog toga što nisu zadovoljile na probnom radu, u razdoblju od četiri godine od prestanka državne službe.“\n\nPrema čl.49.toč.a. Zakona, osoba protiv koje se vodi kazneni postupak ili je proglašena krivom za kazneno djelo iz područja nasilja u obitelji, a što je (po važećem Kaznenom zakonu) kazneno djelo Nasilja u obitelji iz čl.179a Kaznenog zakona (NN 125/11, 144/12, 56/15, 61/15, 101/17) ne može biti primljena u državnu službu s obzirom na to da se za navedeno kazneno djelo progon vrši po službenoj dužnosti. Stoga Pravobraniteljica pozdravlja takvu zakonsku odredbu.\n\nMeđutim iz čl.49.toč.a. Zakona istodobno proizlazi kako činjenica da je osoba pravomoćno kažnjavana za prekršajna djela iz područja nasilja u obitelji (koja su pravno regulirana Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji, NN 70/17) niti na koji način nije zapreka za prijam u državnu službu, a što Pravobraniteljica smatra spornim i dvojbenim. Pritom posebno treba imati u vidu činjenicu kako se kod prekršaja iz područja nasilja u obitelji u određenom broju slučajeva radi i o osobama koje su već ranije bile osuđivane (recidivisti). Tako je, prema podacima Državnog zavoda za statistiku, tijekom 2014. udio recidivista kod počinitelja prekršaja iz područja nasilja u obitelji iznosio 21%, dok je u 2015. taj udio iznosio 31%. Dakle, prema navedenoj odredbi Zakona o državnim službenicima, moguće je da u državnu službu bude primljena osoba koja je višestruko prekršajno osuđivana radi nasilja u obitelji, a što svakako ne predstavlja primjer dobre prakse.\n\nVezano uz problematiku nasilja u obitelji, Pravobraniteljica ukazuje kako se radi o ozbiljnom i značajnom društvenom problemu koji svakako ne predstavlja (i ne smije predstavljati) privatni problem pojedinca te stoga kao takav zaslužuje i društvenu osudu, ali i adekvatnu pravnu sankciju. Za razliku od drugih oblika nasilja, nasilje u obitelji je često skriveno, nevidljivo, manifestira se na različite načine te je upravo zato i mnogo opasnije. Žrtve obiteljskog nasilja su posebno osjetljiva i ranjiva skupina, često nemoćna da se na bilo koji način suprotstavi nasilniku. Dodatno otežavajuću okolnost predstavljaju i određeni društveni stereotipi (npr. žrtva je sama kriva što trpi nasilje, to je njezin izbor i sl.), kao i patrijarhalni svjetonazor (uslijed kojega žrtve ponekad, umjesto razumijevanja i podrške, doživljavaju osudu i stigmatizaciju društva). \n\nNasilje nad ženama je spolno utemeljeno nasilje, koje je usmjereno protiv žena zato što su ženskog spola, te neproporcionalno pogađa žene, a uključuje djela ili pokušaje primjene fizičkog, psihičkog ili seksualnog nasilja (Opća preporuka br.19. iz 1992. godine Odbora UN-a za uklanjanje diskriminacije žena). Prema Deklaraciji UN-a o uklanjanju nasilja nad ženama iz 1993.g., nasilje nad ženama je bilo kakav akt nasilja koje se temelji na rodu i spolu, a koji kao posljedicu ima, ili je vjerojatno da će imati, fizičku, seksualnu ili psihološku štetu ili patnju u žena, uključujući prijetnje takvim radnjama, prisilu ili samovoljno lišavanje slobode, bilo u javnom ili privatnom životu. U svjetlu navedenog, Pravobraniteljica posebno napominje kako se Europski sud za ljudska prava u predmetu Opuz protiv Turske (2009) prvi put izravno bavio nasiljem u obitelji kvalificirajući ga kao rodno zasnovano nasilje (gender-based violence) i oblik diskriminacije žena u smislu čl.14. Konvencije.\n\nKonvencija Vijeća Europe o sprečavanj"}},"Primljeno na znanje","Vezano za iznesene prijedloge glede Nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim\nslužbenicima, iznosimo sljedeće.\nCilj navedenih izmjena i dopuna je prvenstveno usklađivanje Zakona o državnim službenicima sa Zakonom o plaćama u državnoj službi i to na način da se iz trenutno važećeg Zakona o državnim službenicima brišu instituti koji se predlažu urediti Zakonom o plaćama u državnoj službi, omogućavanje rada na određeno vrijeme u dužem trajanju od jedne godine kada su u pitanju preuzete međunarodne obveze (predsjedavanje Vijećem Europske unije) i redefiniranje državnog stručnog ispita radi ubrzanja provedbe reformske mjere vezane uz digitalizaciju državnog ispita.\nStoga, trenutno ne postoji intencija mijenjati odredbe zakona koje predlažete.\nMeđutim, kako je, sukladno Strateškom planu Ministarstva uprave za razdoblje 2019. -2021. predviđena izrada jedinstvenog Zakona o službenicima kojim će se obuhvatiti službenici i namještenici državnih tijela i upravnih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, o predloženim primjedbama vodit ćemo računa kod izrade teksta novog Zakona, čije donošenje je planirano u 2019. godini.\nPri izradi tog zakona svakako ćemo uzeti u razmatranje prijedloge koje ste iznijeli.\nGlede prijedloga koji se odnosi na čl. 80.b Zakona o državnim službenicima, isti ćemo uzeti u razmatranje, obzirom da je navedeni članak predmet izmjene ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima."]