{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":27,"n_cols":6,"rows_kept":27,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga Zakona o djelatnosti socijalnog rada sa Obrascem prijedloga iskaza o procjeni učinaka propisa i Obrascem testa malog i srednjeg poduzetništva"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"VANJA BRANICA","MINISTARSTVO ZA DEMOGRAFIJU, OBITELJ, MLADE ","Komentar Povjerenstva za stručna pitanja i trajno usavršavanje Hrvatske komore socijalnih radnika\nJoš jednom apeliramo da se ovim zakonom odredi obaveza obnove odobrenja za samostalan rad u razdoblju od 6 godina i da se propisivanje načina provedbe, sadržaja i rokovi stručnog usavršavanja ostave Hrvatskoj komori socijalnih radnika, a ne da isto propisuje ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. Danim obrazloženjem ovog prijedloga zakona, a i komentarima na prethodno provedeno javno savjetovanje nije dano obrazloženje zašto bi ministar propisivao stručno usavršavanje jedne profesionalne skupine - u ovom slučaju socijalnih radnika kada se radi o sadržaju koji predstavlja temelj samoregulacije profesionalnog djelovanja.  Od početka rada Hrvatske komore socijalnih radnika do sada upravo prolazi 6 godina, odnosno upravo prolazi razdoblje za obnovu odobrenja za samostalan rad (licenci) po Pravilniku koji je propisala Hrvatska komora socijalnih radnika, a već se ide u izmjene kojima se ukida obnova odobrenja za samostalan rad i pravilnik napisan od strane pripadnika profesije socijalnog rada kojima se propisuje stručno usavršavanje članova. Smatramo da je to preuranjeno jer ne znamo kakve je učinke licenciranje i kontinuirano stručno usavršavanje imalo na članstvo. Ono što možemo reći na temelju rada Povjerenstva za stručna pitanja i trajno usavršavanje je da socijalni radnici aktivno pohađaju edukacije i stručne skupove. Kao Povjerenstvo smatramo da je potrebno na ostane odobrenje za samostalna rad socijalnih radnika i praćenje te daljnji razvoj stručnog usavršavanja u području socijalnog rada te da se u izmjene odredbi koje se tiču stručnog usavršavanja ide ukoliko za to bude potrebe na temelju provedene analize učinaka koje je uvođenje odobrenja za samostalan rad, kontinuiranog stručnog usavršavanja i obnove odobrenja za samostalan rad imalo na profesionalni život i rad samih stručnjaka socijalnih radnika, a ne na temelju ideje da se radi o administrativnom opterećenju.","Nije prihvaćen","Prijedlog vezan uz obvezu obnove odobrenja za samostalan rad u razdoblju od 6 godina se ne prihvaća budući da je obveza stručnog usavršavanja i nadalje propisana Zakonom, odnosno člankom 33. stavkom 1. Nacrta prijedloga Zakona, a stavkom 3. predmetnog članka propisano je da način provođenja, sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja propisuje pravilnikom ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. \n\nU skladu s navedenim prilikom izrade predmetnog pravilnika razmotrit će se dosadašnja praksa i prijedlozi vezani uz osiguravanje kontinuiranog stručnog usavršavanja, a također ističemo da su Nacrtom prijedloga Zakona propisani uvjeti za izdavanje i prestanak odobrenja za samostalan rad, te je jedan od uvjeta za prestanak neispunjenje obveze vezane uz stručno usavršavanje iz članka 33. Zakona.\n\nTakođer, sukladno članku 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16), pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. Slijedom navedenog, ova je odredba Nacrta prijedloga zakona propisana na način da se nadležnog ministra ovlasti za donošenje predmetnog pravilnika. \n\n\nDodatno ističemo da je Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, broj 82/15) člankom 16. stavkom 3.  propisano da se uvjeti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje određene regulirane profesije u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj, kao i detaljnija pravila za slobodno pružanje usluga na privremenoj i povremenoj osnovi u Republici Hrvatskoj na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, mogu propisati posebnim zakonom ili pravilnikom nadležnog središnjeg tijela državne uprave ili općim aktima nadležnih tijela koje ista donose na temelju zakonskog ovlaštenja te se Nacrtom prijedloga Zakona ovlašćuje Hrvatska komora socijalnih radnika  za propisivanje uvjeta za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija općim aktom uz suglasnost ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi."]
[2,"Dom za starije osobe Centar","MINISTARSTVO ZA DEMOGRAFIJU, OBITELJ, MLADE ","Djelatnost socijalnog rada prvi  je puta uređena 2011 godine Zakonom o djelatnosti socijalnog rada  NN 124/11.\nObrazloženje o  brisanju odredbi vezanih uz  provjeru stručnosti  pri Komori  svakih 6 godina zbog toga  da se \"smanji administrativno  opterećenje  osoba  koje obavljaju  djelatnost socijalnog rada \"  potpuno je  neutemeljeno, neprihvatljivo i dugoročno štetno  za cijeli sustav i profesiju.\nSocijalni radnici učlanjeni u Komoru  prema  važećem zakonu  stječu odobrenje za samostalan rad  ( licenciju )   na  rok  od 6 godina  koje se  može  produljiti  uz uvjet da  se kontinuirano stručno usavršavaju. U razdoblju od 6 godina  trebaju steći 120  bodova, što je  regulirano  Pravilnikom o stručnom usavršavanju  HKSR  .   Sam postupak  produljenja  dopusnice ne zahtijeva  nikakva financijske  izdatke  za  članove Komore , a način  produljenja je  vrlo jednostavan i može se obaviti elektronskim putem  što  je danas dostupno svakom socijalnom  radniku u RH.  Kandidat ne pristupa nikakvom  ispitu, niti provjeri  znanja .\nUpozoravamo  kako se  brisanjem  ove odredbe vraćamo u vrijeme   kada je dio socijalnih radnika ( zbog osobnih  ili poslovnih razloga  )  bio potpuno isključen iz  svakog oblika  daljnjeg  stručnog usavršavanja . Događalo se da  pojedini socijalni radnici tijekom cijelog radnog vijeka   nisu  nikada sudjelovali na  nekom stručnom skupu,  a poslodavac je  to  tolerirao pa  čak i  podržavao . Zakonom o socijalnoj skrbi    propisana je  obveza  dodatnog stručnog osposobljavanja  zaposlenih u djelatnosti socijalne skrbi , ali nigdje  nije  propisano  kako  i pod kojim uvjetima  će se to  provesti, te  koje su posljedice  u slučaju  nesudjelovanja  u edukaciji. Nadalje, citirana odredba  odnosi se na sve stručne radnike u sustavu  socijalne  skrbi .  Obzirom da socijalni radnici  rade u različitim područjima i razinama   djelatnosti  nije  utemeljen stav da  se stručno usavršavanje  socijalnih radnika  može regulirati isključivo pravilnikom koji donosi  ministar nadležan za  poslove  socijalne skrbi.  Stoga  smatramo da  pitanje stručnog usavršavanja i  provjere  stručnosti  socijalnih radnika  treba biti  regulirano pravilnikom  koji  donosi  Hrvatska komora socijalnih radnika  uz suglasnost  resornog ministarstva.\nNapominjemo  , kako  da su  u razdoblju  od  2011 do danas zabilježene  značajne promjene u  odnosu socijalnih radnika  prema  dodatnom usavršavanju.  Odaziv i  prisutnost  socijalnih radnika  na  stručnim skupovima danas je  jako veliki. Socijalni radnici  danas pokazuju interes, stječu nova znanja i vještine,  razmjenjuju  iskustva i  usklađuju  vlastitu praksu i na taj način  značajno podižu  kvalitetu  socijalnih usluga  i doprinosi  razvoju  profesije socijalnog rada  što je  sigurno  u  interesu i resornom  ministarstvu.  U  tom kontekstu  predložena  promjene i željeno  \"administrativno rasterećenje \"  socijalnih radnika  zasigurno će imati  dugoročne  negativne  učinke  na  djelatnosti  socijalne skrbi, ali i na  profesiju  socijalnog rada.","Nije prihvaćen","Prijedlog vezan uz provjeru stručnosti pri Komori svakih 6 godina se ne prihvaća budući da je obveza stručnog usavršavanja i nadalje propisana Zakonom, odnosno člankom 33. stavkom 1. Nacrta prijedloga Zakona, a stavkom 3. predmetnog članka propisano je da način provođenja, sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja propisuje pravilnikom ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. U skladu s navedenim prilikom izrade predmetnog pravilnika razmotrit će se dosadašnja praksa i prijedlozi vezani uz osiguravanje kontinuiranog stručnog usavršavanja.\n\nTakođer, sukladno članku 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16), pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. Slijedom navedenog, ova je odredba Nacrta prijedloga zakona propisana na način da se nadležnog ministra ovlasti za donošenje predmetnog pravilnika. \n\nDodatno ističemo da je Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, broj 82/15) člankom 16. stavkom 3.  propisano da se uvjeti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje određene regulirane profesije u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj, kao i detaljnija pravila za slobodno pružanje usluga na privremenoj i povremenoj osnovi u Republici Hrvatskoj na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, mogu propisati posebnim zakonom ili pravilnikom nadležnog središnjeg tijela državne uprave ili općim aktima nadležnih tijela koje ista donose na temelju zakonskog ovlaštenja te se Nacrtom prijedloga Zakona ovlašćuje Hrvatska komora socijalnih radnika  za propisivanje uvjeta za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija općim aktom uz suglasnost ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi."]
[3,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","MINISTARSTVO ZA DEMOGRAFIJU, OBITELJ, MLADE ,\nII. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU PREDLOŽENIM ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI ","Vezano za statističke podatke o ukupno zaposlenim socijalnim radnicima koji sukladno Zakonu o djelatnosti socijalnog rada obavljaju djelatnost socijalnog rada, a koji su navedeni u točki II. Ocjena stanja i osnovna pitanja koja se uređuju predloženim zakonom te posljedice koje će donošenjem zakona proisteći, podtočka a) ocjena stanja, Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova zakonodavcu skreće pozornost na činjenicu da čl. 17. Zakona o ravnopravnosti spolova (NN 82/08, 69/17) propisuje da svi statistički podaci i informacije o osobama koji se prikupljaju, evidentiraju i obrađuju u tijelima državne vlasti, tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost u skladu s propisima, moraju biti iskazani po spolu. Navedeno je bitno kako bi se na cjelovit način procijenili učinci Nacrta, kako na socijalne radnike tako i na korisnike usluga u sustavu socijalne skrbi.","Primljeno na znanje","Predmetni prijedlog će se razmotriti prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona.\n\nDodatno napominjemo da je u Obrascu iskaza o procjeni učinaka propisa, Analizi učinaka na zaštitu ljudskih prava naveden podatak o broju stručnih radnika/socijalnih radnika po spolu za 2016. godinu"]
[4,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Evidentirani broj osoba oštećenih prekršajem nasilja u obitelji u 2017. godini iznosi 12.476 osoba, dok je u istom razdoblju kaznenim djelom nasilja u obitelji oštećeno 554 osoba, što ukazuje na eklatantnu rasprostranjenost ovog društveno štetnog i opasnog fenomena u čijoj prevenciji i suzbijanju ključnu ulogu imaju djelatnici/e iz sustava socijalne skrbi. Osim toga, iz podataka o ukupnom broju kaznenih djela evidentiranih 2017. proizlazi kako je kazneno djelo spolnog odnošaja bez pristanka evidentirano u 67 slučaja, dok je kazneno djelo silovanja bilo je evidentirano u 61 slučaju. Navedena kaznena djela obilježava dugotrajnost posljedica (posebice psihičkih), ali i društvena stigma koja prati njihove žrtve. Upravo stoga, kako bi se naglasila nepovoljnost i osjetljivost položaja žrtava obiteljskog, ali i žrtava seksualnog nasilja, Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova predlaže da se u čl. 3. koji propisuje ciljeve obavljanja djelatnosti socijalnog rada posebno uključi i osnaživanje žrtava obiteljskog te žrtava seksualnog nasilja.","Primljeno na znanje","Predmetni prijedlog će se razmotriti prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona."]
[5,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","SADRŽAJ DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 21.","Ravnopravnost spolova predstavlja jednu od najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske i temelj za tumačenje Ustava. Najveći broj slučajeva zaprimljenih od strane Pravobraniteljice za ravnopravnost spolova tijekom 2017. godine, čak 30,1 %, odnosi se na diskriminaciju u području socijalna sigurnost, uključujući i područje socijalne skrbi, mirovinskog i zdravstvenog osiguranja te osiguranja za slučaj nezaposlenosti. Ovaj podatak ukazuje na važnost zagovaranja načela ravnopravnosti spolova u djelatnosti socijalne skrbi te u tom cilju Pravobraniteljica predlaže da se čl. 21. izmjeni na način da glasi: „Zastupanje, zagovaranje i osnaživanje su strateški procesi rada s korisnicima ili u njihovo ime, kako bi ostvarili ravnopravniji položaj u društvu, uključujući i onaj s aspekta ravnopravnosti spolova, pravo na socijalnu uslugu ili neki drugi oblik pomoći koja im bez toga ne bi bila omogućena, što uključuje i zalaganje za bolju socijalnu politiku, bolje socijalno zakonodavstvo i socijalnu pravdu u društvu.“","Primljeno na znanje","Predmetni prijedlog će se razmotriti prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona."]
[6,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 31.","Poznato je da se profesionalni socijalni rad  odvija  u različitim  područjima i na različitim razinama  kako je to definirano Globalnim  programom za  socijalni  rad i socijalni razvoj (IFSW) . U  tom kontekstu ovim zakonom potrebno je omogućiti veću zastupljenost socijalnog rada izvan sustava socijalne  skrbi i na različitim razinama  upravljanja od  lokalne do državne  uprave.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje"]
[7,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 31.","Predlažemo  mijenjati na način da glasi:  Profesionalni socijalni rad  obavlja se u području socijalne  skrbi , zdravstva, odgoja i obrazovanja, pravosuđa, organizacija  civilnog društva, vjerskih  i humanitarnih zajednica,  državne uprave  i  područne( regionalne ) i lokalne  samouprave , te  u drugim djelatnostima i  kao samostalna  profesionalna  djelatnost.\nObrazloženje:\nU  području  državne  uprave, područne ( regionalne ) i  lokalne samouprave  profesionalni socijalni rad  ima  značajnu  ulogu. Socijalni radnici  zaposleni  u ovim područjima dužni su  postupati u skladu s pravilima  profesije  i etičkim kodeksom svoje  struke.  Područje  u kojem djeluju  definira ih kao  državne  službenike međutim oni su prije  svega socijalni radnici  . Kada  obavljaju  stručne  poslove  ili  rade neposredno s korisnicima  (   rad na  prestavkama i pritužbama korisnika,   stručni nadzor,  edukacije  stručnih radnika, socijalno planiranje  i  razvoj socijalnih usluga  u zajednici,   neposredan rad s korisnicima  različitih oblika socijalne  skrbi u nadležnosti  regionalne ili lokalne  uprave   i sl. ) socijalni radnici  koriste  svoja stručna znanja , metode i tehnike  stručnog rada. Stoga nije sporno da se socijalni rad  obavlja i  u  ovim područjima  . Primjer:  brojni  socijalni radnici  zaposleni u zagrebačkom  Gradskom uredu  za socijalnu  zaštitu i osobe  s invaliditetom  i drugim sličnim službama u različitim  područjima  Hrvatske koji se aktivni  članovi strukovnih organizacija socijalnih radnika .","Nije prihvaćen","Predmetna područja nisu taksativno navedena već je za obavljanje djelatnosti presudan sadržaj i radnje iz članka 4. ovog Nacrta prijedloga Zakona."]
[8,"VANJA BRANICA","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 32.","Komentar Povjerenstva za stručna pitanja i trajno usavršavanje Hrvatske komore socijalnih radnika \nU prijedlogu Zakona Članak 32. – potrebno je jasno odrediti obvezu obnove odobrenja za samostalan rad. Predlažemo da se doda u stavku 3. \"odobrenje za samostalan rad potrebno je obnoviti svakih 6 godina. Uvjete i način oobnove odobrenja za samostalan rad propisuje pravilnikom Hrvatska komora socijalnih radnika\". U izradu zakona se krenulo od ideje da se kroz zakon stvore preduvjeti za poboljšanje kvalitete stručnih kompetencija socijalnih radnika pri čemu ne propisivanje roka u kojem je potrebno obnoviti odobrenje za samostalan rad predstavlja korak unatrag jer je regulacija profesije putem propisivanje obveze kontinuiranog usavršavanja i obnove odobrenja za samostalan rad bio jedan od oblika djelovanja u području osiguranja javnog interesa koji je u svakom slučaju kvaliteta usluga u područjima u kojima djeluju socijalni radnici. U profesiju socijalnog rada se ulazi završetkom obrazovanja za socijalni rad i polaganjem stručnog ispita što je u ovom prijedlogu jasnije određeno, međutim ono što se ovim prijedlogom ne uređuje jest pitanje zadržavanja i razvijanja stručnih kompetencija koje je moguće jedino putem kontinuiranog stručnog usavršavanja. Stručno usavršavanje se ovim zakonom degradira i stavlja u domenu osobne odgovornosti profesionalca. Obnova odobrenja za samostalan rad nije samo „administrativni teret ili komplikacija“, ona predstavlja oblik samoreguliranja odnosno njome se određuju uvjeti pod kojim se ostvaruje obavljanje određene profesije, ne samo ulazak u profesiju kao što to određuje predložena opća dopusnica. Ukoliko nije jasno definirano radzdoblje od 6 godina za obnovu odobrenja za samostalan rad ne stvaraju se preduvjeti za ostvarivanje jedne od temeljnih uloga Komore koji se odnosi na evaluaciju kompetencija članova i sudjelovanja u procesu osiguranja kvalitete usluga u području socijalnog rada i socijalne skrbi. Predlažemo da se Zakonom o djelatnosti socijalnog rada jasno propiše obnova odobrenja za samostalan rad za socijalne radnike u razdoblju svakih 6 godina.","Nije prihvaćen","Prijedlog vezan uz obvezu obnove odobrenja za samostalan rad u razdoblju od 6 godina se ne prihvaća budući da je obveza stručnog usavršavanja i nadalje propisana Zakonom, odnosno člankom 33. stavkom 1. Nacrta prijedloga Zakona, a stavkom 3. predmetnog članka propisano je da način provođenja, sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja propisuje pravilnikom ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. \n\nU skladu s navedenim prilikom izrade predmetnog pravilnika razmotrit će se dosadašnja praksa i prijedlozi vezani uz osiguravanje kontinuiranog stručnog usavršavanja, a također ističemo da su Nacrtom prijedloga Zakona propisani uvjeti za izdavanje i prestanak odobrenja za samostalan rad, te je jedan od uvjeta za prestanak neispunjenje obveze vezane uz stručno usavršavanje iz članka 33. Zakona.\n\nTakođer, sukladno članku 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16), pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. Slijedom navedenog, ova je odredba Nacrta prijedloga zakona propisana na način da se nadležnog ministra ovlasti za donošenje predmetnog pravilnika. \n\nDodatno ističemo da je Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, broj 82/15) člankom 16. stavkom 3.  propisano da se uvjeti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje određene regulirane profesije u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj, kao i detaljnija pravila za slobodno pružanje usluga na privremenoj i povremenoj osnovi u Republici Hrvatskoj na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, mogu propisati posebnim zakonom ili pravilnikom nadležnog središnjeg tijela državne uprave ili općim aktima nadležnih tijela koje ista donose na temelju zakonskog ovlaštenja te se Nacrtom prijedloga Zakona ovlašćuje Hrvatska komora socijalnih radnika  za propisivanje uvjeta za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija općim aktom uz suglasnost ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi."]
[9,"VANJA BRANICA","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 33.","Komentar Povjerenstva za stručna pitanja i trajno usavršavanje Hrvatske komore socijalnih radnika \nU prijedlogu Zakona  Članak 33. – odredbom se propisuje pravo i obveza stručnog usavršavanja socijalnog radnika gdje se predviđa da način provođenja sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja propisuje pravilnikom ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. Iako se u izvještaju nakon javnog savjetovanja pozivate na članak 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16) kojim se određuje da pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. ostaje i dalje nejasno zašto se odlučili tu odredbu primjeniti baš na temu načina provođenja, sadržaja, rokova i postupka stručnog usavršavanja jedne profesionalne skupine - socijalnih radnika.  Smatramo da se primjenjujući ovaj propis na temu stručnog usavršavanja socijalnih radnika nije napravio nikakav kvalitativni iskorak za profesiju socijalnog rada, a da se zapravo radi na smanjenju ovlasti koje Komora ima  što nije u skladu s navedenim ciljem ovog zakona koji se odnosi na proširenje javnih ovlasti Hrvatske komore socijalnih radnika. Drugo, jedna od važnih funkcija Komore jest samoregulacija profesionalnog djelovanja i propisivanje uvjeta i načina stručnog rada i usavršavanja od strane samih stručnjaka pripadnika profesionalne skupine, a ne od strane ministra i ministarstva koji je zadužen za pitanje socijalne skrbi. U području socijalne skrbi djeluje više različitih profesionalnih skupina te nije logično da ministar donosi pravilnik kojim bi se reguliralo stručno usavršavanje jedne profesionalne skupine. \nStoga predlažemo da se  stavak 3. promijeni na naćin da  glasi: Način provođenja, sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja  iz stavka 1. ovog članka propisuje  svojim aktom Hrvatska komora socijalnih radnika .","Nije prihvaćen","Sukladno članku 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16), pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. Slijedom navedenog, ova je odredba Nacrta prijedloga zakona propisana na način da se nadležnog ministra ovlasti za donošenje predmetnog pravilnika. \n\nTakođer ističemo da je Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, broj 82/15) člankom 16. stavkom 3.  propisano da se uvjeti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje određene regulirane profesije u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj, kao i detaljnija pravila za slobodno pružanje usluga na privremenoj i povremenoj osnovi u Republici Hrvatskoj na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, mogu propisati posebnim zakonom ili pravilnikom nadležnog središnjeg tijela državne uprave ili općim aktima nadležnih tijela koje ista donose na temelju zakonskog ovlaštenja te se Nacrtom prijedloga Zakona ovlašćuje Hrvatska komora socijalnih radnika  za propisivanje uvjeta za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija općim aktom uz suglasnost ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi."]
[10,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 33.","Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova se kroz svoja godišnja Izvješća u radu zalaže za kontinuiranu edukaciju djelatnika/ica iz sustava socijalne skrbi, a vezano uz primjenu Protokola o postupanju u slučaju nasilja u obitelji i ostalih propisa iz područja zaštite od nasilja u obitelji, uključujući i senzibilizirani pristup prema žrtvama nasilja. Zalaže se i za sustavnu te kontinuiranu edukaciju koja obuhvaća i primjenu rodno senzibiliziranog tretmana prema žrtvama seksualnog nasilja uz dosljednu primjenu Protokola o postupanju u slučaju seksualnog nasilja, kao i za edukaciju djelatnika/ica iz sustava socijalne skrbi vezano uz provedbu načela ravnopravnosti spolova na području roditeljske skrbi i aktivno promoviranje načela ravnopravnog roditeljstva. S tim u vezi Pravobraniteljica pozdravlja novouvedenu obvezu stručnog usavršavanja osoba koje obavljaju djelatnost socijalnog rada te se nada da će i navedeni sadržaj pronaći svoje mjesto u programima stručnog usavršavanja.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije vezan uz odredbe članka već uz njegovu primjenu te se prima na znanje."]
[11,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 33.","Predlažemo promijeniti  stavak 3 . na način da  glasi: Način provođenja, sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja  iz stavka 1. ovog članka propisuje  svojim aktom Hrvatska komora socijalnih radnika .","Nije prihvaćen","Sukladno članku 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16), pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. Slijedom navedenog, ova je odredba Nacrta prijedloga zakona propisana na način da se nadležnog ministra ovlasti za donošenje pravilnika kojim će se propisati prethodno navedeni sadržaj. \n\nTakođer ističemo da je Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, broj 82/15) člankom 16. stavkom 3.  propisano da se uvjeti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje određene regulirane profesije u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj, kao i detaljnija pravila za slobodno pružanje usluga na privremenoj i povremenoj osnovi u Republici Hrvatskoj na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, mogu propisati posebnim zakonom ili pravilnikom nadležnog središnjeg tijela državne uprave ili općim aktima nadležnih tijela koje ista donose na temelju zakonskog ovlaštenja te se Nacrtom prijedloga Zakona ovlašćuje Hrvatska komora socijalnih radnika  za propisivanje uvjeta za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija općim aktom uz suglasnost ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi."]
[12,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 34.","predlažemo  dodati :  vodi imenik magistara socijalnog rada, magistara  socijalne  politike i sveučilišnih  prvostupnika socijalnog rada koji obavljaju  privatnu praksu u Republici Hrvatskoj. \nOvaj  imenik  omogućiti će  jasan  uvid i  praćenje  privatne  prakse socijalnog rada koja  još uvijek nije  razvijena  u našoj zemlji.","Nije prihvaćen","Prijedlog se ne prihvaća budući se sukladno članku 37. stavku 1. Nacrta prijedloga Zakona odobrenje za samostalan rad (opća dopusnica) izdaje osobi iz članka 36. stavka 1. ovog članka koja je upisana u odgovarajući imenik iz članka 34. ovog Zakona."]
[13,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 36.","Ovaj članak predlažemo dopuniti  na način da se definiraju kompetencije  sveučilišnog prvostupnika  socijalnog rada i  magistra  socijalnog rada  jednako kako  su definirane  kompetencije  prvostupnika  edukacijske  rehabilitacije i  magistra  edukacijske  rehabilitacije  ( prijedlog  Zakona o izmjenama  i dopunama zakona o edukacijsko  - rehabilitacijskoj  djelatnosti  )   te da  novi stavak glasi: \n\"Sveučilišni  prvostupnik  socijalnog rada može obavljati  stručne  poslove  socijalnog rada  isključivo pod  nadzorom  magistra  socijalnog rada. \"\nObrazloženje: \nNije  jasno  kako je   u  Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama  zakona  o edukacijsko-rehabilitacijskoj  djelatnosti  ovakva odredba  prihvatljiva  dok se istovremeno u Zakonu o djelatnosti socijalnog rada  isključuje svaka  mogućnost  definiranja  stručnih kompetencija  sveučilišnog prvostupnika socijalnog rada i magistara socijalnog rada  uz obrazloženje da je  to  pitanje  u nadležnosti  poslodavca i da bi se time  smanjile mogućnosti obavljanja poslova  socijalnog radnika  posebice  sukladno različitim mogućnostima neformalnog, informalnog  , kontinuiranog i cjeloživotnog učenja putem kojih se stječu različite  kompetencije  i širi znanje u odnosu na  formalno obrazovanje.  Ovakvo  obrazloženje  nas treba  ozbiljno  zabrinuti. Njime se kao i kod   stručnog usavršavanja  socijalnih radnika  otvara prostor  za    određivanje  novih  ,  nižih  standarda  profesije  socijalnog rada u Republici  Hrvatskoj pri čemu se formalno obrazovanje  socijalnih radnika  dovodi u izravan/jednak   odnos s neformalnim .  Neformalno, informalno i  svako drugo  dodatno  stručno  usavršavanje  zasigurno  doprinosi  povećanju  stručnih kompetencija socijalnih radnika što se pod određenim uvjetima   može potvrditi i  stjecanjem  posebne  dopusnice  za  rad ( koja je  također  odbijana  u ovom  prijedlogu  Zakona )  . Međutim  ovim  člankom  zakona potrebno je definirati  kompetencije  socijalnih radnika  stečene različitim  razinama  formalnog  obrazovanja  u skladu s   dostignutim  standardima obrazovanja  za socijalni rad  u RH  , a ne  dobrovoljnog  ili  volonterskog  rada  u području  socijalne  skrbi . Profesija  socijalnog rada  u Republici  Hrvatskoj  ima svoj  identitet, dignitet ,  standarde obrazovanja , etički kodeks , područja  djelatnosti i društvenu  ulogu . Stoga  je važno  da  novi Zakon o djelatnosti  socijalnog rada   omogući daljnji  razvoj  i  unapređenje profesionalnog  socijalnog rada kao profesije  od posebnog značaja  za Republiku Hrvatsku.","Nije prihvaćen","I nadalje smo mišljenja da predmetno sadržajno nije materija ovog zakona, te ograničava mogućnosti obavljanja poslova socijalnog radnika, posebice sukladno različitim mogućnostima neformalnog, informalnog, kontinuiranog i cjeloživotnog učenja putem kojih se stječu različite kompetencije i širi znanje u odnosu na formalno obrazovanje."]
[14,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 37.","Predlažemo  dopuniti ovaj članak  na način da se odobrenje  za samostalan rad  produljuje  nakon 6 godina .","Nije prihvaćen","Prijedlog vezan uz obvezu obnove odobrenja za samostalan rad u razdoblju od 6 godina se ne prihvaća budući da je obveza stručnog usavršavanja i nadalje propisana Zakonom, odnosno člankom 33. stavkom 1. Nacrta prijedloga Zakona, a stavkom 3. predmetnog članka propisano je da način provođenja, sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja propisuje pravilnikom ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. \n\nU skladu s navedenim prilikom izrade predmetnog pravilnika razmotrit će se dosadašnja praksa i prijedlozi vezani uz osiguravanje kontinuiranog stručnog usavršavanja, a također ističemo da su Nacrtom prijedloga Zakona propisani uvjeti za izdavanje i prestanak odobrenja za samostalan rad, te je jedan od uvjeta za prestanak neispunjenje obveze vezane uz stručno usavršavanje iz članka 33. Zakona."]
[15,"VANJA BRANICA","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 39.","Komentar Povjerenstva za stručna pitanja i trajno usavršavanje Hrvatske komore socijalnih radnika \nČlana 39 . stavak 1 točkica 2 kojim se navodi „promjenom okolnosti na temelju kojih je izdano odobrenje za samostalni rad (opća dopusnica)“ nije jasno o kojim se okolnosti ovdje radi s obzirom da se osoba upisuje temeljem završetka obrazovanja i određenih godina prakse te nije jasno na što se misli kako se te okolnosti mogu naknadno promijeniti. \nTočkica 3 navodi „ako nije ispunio obveze vezane za stručno usavršavanja iz članka 33. ovog Zakona“. U članku 33 je samo navedeno da osoba ima pravo i obvezu stručnog usavršavanja i ništa više od toga. S obzirom da se navodi da pravo na obavljanje profesionalne djelatnosti socijalnog rada prestaje ukoliko osoba ne ispunjava tu obvezu potrebno je jasno u zakonu radnije u članku 32. definirati odbnovu odobrenja za samostalan rad. Način na koji je ovdje regulirana opća dopusnica predstavlja više oblik registriranja odnosno upisa u službeni registar na temelju dokaza o stručnoj kompetenciji koju je osoba stekla obrazovanjem ili s 20 godina staža. Nigdje nije navedeno da se osnovna dopusnica obnavlja. Potrebno je jasno definirati obvezu obnove odobrenja za samostalan rad i rok u kojem je to potrebnmo učiniti (predlažemo svakih 6 godina).","Nije prihvaćen","Odobrenjem za samostalan rad se ne dokazuje osposobljenost već pravo na obavljanje djelatnosti, a isto se izdaje osobi iz članka 36. stavka 1., koja je upisana u odgovarajući imenik iz člana 34., te se promijenjena okolnost može odnositi na promjenu bilo koje okolnosti iz članka 34. i 36.\n\n\n\nPrijedlog vezan uz obvezu stručnog usavršavanja se ne prihvaća budući da je obveza stručnog usavršavanja propisana člankom 33. stavkom 1. Nacrta prijedloga Zakona, a stavkom 3. predmetnog članka propisano je da način provođenja, sadržaj, rokove i postupak stručnog usavršavanja propisuje pravilnikom ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. U skladu s navedenim prilikom izrade predmetnog pravilnika razmotrit će se prijedlog vezan uz stručno usavršavanje.\n\nPrijedlog definiranja obveze obnove odobrenja za samostalan rad se ne prihvaća iz ranije navedenih razloga."]
[16,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 39.","U stavku 1. dodati  novu alineju  koja glasi:  ako je osoba  kaznom Disciplinskog  suda Komore izgubila pravo  na  obavljanje djelatnosti socijalnog rada","Primljeno na znanje","Razmotrit će se prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona."]
[17,"Dom za starije osobe Centar","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 41.","U stavku 4 . umjesto  riječi pravilnikom popisuje ministar treba stajati  općim aktom propisuje Komora.","Nije prihvaćen","Sukladno članku 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16), pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. Slijedom navedenog, ova je odredba Nacrta prijedloga zakona propisana na način da se nadležnog ministra ovlasti za donošenje predmetnog pravilnika. \n\nTakođer ističemo da je Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, broj 82/15) člankom 16. stavkom 3.  propisano da se uvjeti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje određene regulirane profesije u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj, kao i detaljnija pravila za slobodno pružanje usluga na privremenoj i povremenoj osnovi u Republici Hrvatskoj na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, mogu propisati posebnim zakonom ili pravilnikom nadležnog središnjeg tijela državne uprave ili općim aktima nadležnih tijela koje ista donose na temelju zakonskog ovlaštenja te se Nacrtom prijedloga Zakona ovlašćuje Hrvatska komora socijalnih radnika  za propisivanje uvjeta za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija općim aktom uz suglasnost ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi."]
[18,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","OBAVLJANJE DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA,\nČlanak 48.","Vezano za čl. 48. st. 3. Nacrta koji propisuje da su osobe koje obavljaju djelatnost socijalnog rada obvezne podatke koje su saznale o korisniku i zaključna mišljenja dostaviti isključivo po zahtjevu Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Ministarstva zdravstva te drugih tijela državne uprave ili sudbene vlasti, u skladu s posebnim propisima, a što predstavlja iznimku od obveze čuvanja profesionalne tajne, Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova predlaže da se u navedeni stavak nadodaju i pučki pravobranitelj te posebni pravobranitelji. Naime, unatoč tome što je posebnim zakonima, točnije čl. 10. st. 2. Zakona o suzbijanju diskriminacije (NN 85/08, 112/12) i čl. 25. st. 1. Zakona o ravnopravnosti spolova (NN 82/08, 69/17), propisana obveza davanja svih podataka i traženih dokumenata vezanih uz diskriminaciju na zahtjev pučkog pravobranitelja ili posebnih pravobranitelja, i to bez obzira na stupanj tajnosti, djelatnici/e iz sustava socijalne skrbi u velikom broju slučajeva nisu upoznati s predmetnim zakonima koji se u hijerarhiji pravnih propisa kao organski zakoni nalaze iznad ostalih propisa, pa tako i Zakona o djelatnosti socijalnog rada (NN 124/11, 120/12), te odbijaju dostaviti tražene podatke i/ili dokumente uz pozivanje na profesionalnu tajnu. Iz navedenog razloga, kako bi se izbjeglo odbijanje davanja podataka i /ili dokumenata od strane socijalnih radnika/ca, predlažemo da se i u Zakon o djelatnosti socijalnog rada, kao zakon koji predstavlja temelj za njihov rad, u čl. 48. st. 3., među tijela koja mogu zahtijevati dostavljanje podataka i/ili dokumenata, nadodaju i pučki pravobranitelj te posebni pravobranitelji. Predmetna odredba tako bi glasila: \"Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka obvezne su podatke koje su saznale o korisniku i zaključna mišljenja dostaviti isključivo po zahtjevu Ministarstva, ministarstva nadležnog za zdravstvo, drugih tijela državne uprave, tijela sudbene vlasti te pučkog pravobranitelja ili posebnih pravobranitelja, u skladu s posebnim propisima.\" Predložena izmjena je važna kako bi se otklonila pravna nesigurnost koju bi stvaralo tumačenje predmetne odredbe na način da se pravobraniteljske institucije isključuje iz kruga tijela po čijem se zahtjevu dostavljaju podaci o korisniku i zaključna mišljenja.","Nije prihvaćen","Predmetno je, kako je navedeno u samom prijedlogu, propisano drugim propisom te nije potrebno ponovno propisivati"]
[19,"VANJA BRANICA","KOMORA ,\nČlanak 53.","Komentar Povjerenstva za stručna pitanja i trajno usavršavanje  Hrvatske komore socijalnih radnika \nOvim prijedlogom zakona se u članku 53. propisuje da Komora obavlja poslove koji se tiču stručnog usavršavanja kao što su „ sudjeluje u utvrđivanju i verifikaciji programa stručnog usavršavanja osoba koje obavljaju djelatnost socijalnog rada i potiče i organizira stručno usavršavanje članova Komore“, a istovremeno joj se oduzima pravo da propisuje način, sadržaje, uvjete i rokove stručnog usavršavanja što je kontradiktorno i stavlja Komoru u poziciju izvršitelja u području stručnog usavršavanja umjesto aktivnog dionika koji treba stručno usavršavanje svojih članova propisivati, poticati i nadzirati u cijelosti jer to spada u poslove samoregulacije profesionalnog djelovanja što je bit rada Komore.","Nije prihvaćen","Sukladno članku 19. stavku 1. Zakona o sustavu državne uprave („Narodne novine“, broj 150/11, 12/13 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 93/16 i 104/16), pojedine odredbe zakona radi njihove primjene detaljnije se razrađuju pravilnikom, koji sukladno članku 18. istog Zakona donose ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda i ravnatelji državnih upravnih organizacija. Slijedom navedenog, ova je odredba Nacrta prijedloga zakona propisana na način da se nadležnog ministra ovlasti za donošenje predmetnog pravilnika. \n\nTakođer ističemo da je Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, broj 82/15) člankom 16. stavkom 3.  propisano da se uvjeti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje određene regulirane profesije u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj, kao i detaljnija pravila za slobodno pružanje usluga na privremenoj i povremenoj osnovi u Republici Hrvatskoj na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, mogu propisati posebnim zakonom ili pravilnikom nadležnog središnjeg tijela državne uprave ili općim aktima nadležnih tijela koje ista donose na temelju zakonskog ovlaštenja te se Nacrtom prijedloga Zakona ovlašćuje Hrvatska komora socijalnih radnika  za propisivanje uvjeta za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija općim aktom uz suglasnost ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi."]
[20,"Dom za starije osobe Centar","KOMORA ,\nČlanak 53.","potrebno je dodati  da komora utvrđuje mjere za lakše i teže povrede profesionalnih  dužnosti u obavljanju socijalnog rada, provodi disciplinski postupak , izriče mjere u slučaju  povrede dužnosti u obavljanju djelatnosti socijalnog rada,  propisuje sadržaj, rokove  i postupak trajnog stručnog usavršavanja socijalnih radnika","Primljeno na znanje","Predmetni prijedlog će se razmotriti prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona"]
[21,"Dom za starije osobe Centar","KOMORA ,\nČlanak 55.","Predlažemo  promijeniti  stavak 2. na način da Skupštinu  saziva  Upravni odbor Komore.\nNapominjemo  kako se radi  o dva  različita  tijela Komore.  Predsjednik  ima  dvostruku ulogu  jer  predsjeda Upravnom  odboru i predlaže UO  sazivanje  Skupštine  i  Dnevni red Skupštine.   Sada to radi na način da  prethodno zatraži suglasnost  UO  o sazivanju Skupštine i  prijedlogu Dnevnog reda.  Stoga bi radi  jasnije procedure  bilo opravdano  ovu alineju  promijeniti  na način da  odluku o  sazivanju  Skupštine  donosi  Upravni odbor na   prijedlog  predsjednika  Komore  .","Nije prihvaćen","Budući da sukladno članku 58. stavku 4. predsjednika Komore obavlja dužnost Predsjednika Upravnog odbora Komore."]
[22,"Dom za starije osobe Centar","KOMORA ,\nČlanak 61.","U stavku 2. iza riječi obavezama  dodati riječi i disciplinskoj odgovornosti","Primljeno na znanje","Predmetni prijedlog će se razmotriti prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona"]
[23,"Dom za starije osobe Centar","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 69.","Smatramo da  ovaj  rok treba skratiti na 3 mjeseca.  Sukladno   važećem  zakonu  ove osobe bi trebale   biti  prekršajno sankcionirane  i  izgubiti  licenciju  ako  sada   obavljaju  poslove  socijalnog rada.","Nije prihvaćen","Sukladno promijenjenim uvjetima za obavljanje djelatnosti socijalnog rada mišljenja smo da se radi o primjerenom roku"]
[24,"Dom za starije osobe Centar","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 70.","Predlažemo  mijenjati na način da glasi:  Ministarstvo  će ustupiti  Komori neriješene  zahtjeve  za priznavanja  inozemne stručne kvalifikacije  u roku od  90 dana  od dana  stupanja na snagu općih akata Komore kojima  je ređeno priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija.","Nije prihvaćen","Predmetni prijedlog omogućio bi pravnu prazninu i sukob stvarne nadležnosti dva tijela."]