{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Prijedlog pravilnika o popisu biljnih vrsta za osnivanje drvenastih kultura kratkih ophodnji te načinu i uvjetima pod kojima se mogu uzgajati"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"GEMINI-ZAGREB D.O.O., BOŠKOVIĆEVA 7, ZAGREB","PRAVILNIK","Gemini Zagreb d.o.o.\n\npredlažemo da se omogući uzgoj paulovnije na vrijeme od 10 godina, te u manjoj gustoći primjerice 4,0 x 4,0 metra  gdje na 1 hektar stane 625 komada, 3,5 x 3,5 metara sa 820 komada na hektar i tako do 1,0 x 1,0 metara, naime, obzirom na cijenu in vitro sadnica /cca 20,00 kn/komad za kontejnerske sadnice i cca 40,00 kn za korijenski sustav/ velika je početna investicija na 1 hektar za 10.000 komada ispada 200.000,00 do 400.000,00 kn.\nAko uzmemo u obzir dobrobit paulovnije za našu okolinu i ekonomiju /velika apsorbcija CO2, obogaćivanje tla, medonosna krošnja, visoka kvaliteta trupca, visoka energetska učinkovitost/ predlažemo da se ponudi mogućnost eksploatacije do 10 godina sa manjom gustoćom sadnje.","Nije prihvaćen","Zakonom o drvenastim kulturama kratkih ophodnji (\"Narodne novine\" br. 15/2018) člankom 2. propisno je da se drvenastim kulturama kratkih ophodnji smatraju intenzivni nasadi brzorastućih vrsta drveća ili drugih biljnih vrsta koje se uzgajaju u kratkom razdoblju, najduže do osam godina, radi ostvarenja visokih prinosa biomase za energetske svrhe.\nS obzirom da je Zakon propisao navedenu odredbu podzakonskim aktom nije dopuštena izmjena zakonskih odredbi.\n\nSadnice dobivene in vitro metodom mikropropagacije su još uvijek znatno skuplje u odnosu na sadnice uzgojene autovegetativnim načinom reznicama od korijena, a vrlo su uspješni i ostali načinim autovegetativnog razmnožavanja (mladi zaperci i dr.). Što su razmaci sadnje manji ophodnje su manje i tako je moguće višekratno iskorištavanje drvne tvari paulovnije pa je time i isplativost ulaganja brža. Mehanizacija za žetvu je ograničena s obzirom na prsne promjere stabala što je također potrebno uzeti u obzir."]
[2,"INA Industrija nafte d.d.","PRAVILNIK,\nI. OPĆE ODREDBE","Članak 3.\nOpćeniti komentar vezan uz određivanje boniteta tla – temeljem kojih dokumenata se određuje bonitet tla? Dati uputu gdje se može potvrditi bonitet i koliko je to pouzdano. \nIskustva pojedinih EU članica (Austrija, Danska, Nizozemska...) po pitanju uzgoja Miscanthus x giganteusa pokazala su da ne postoje ograničenja vezana uz tip tla na kojem je dopušteno uzgajati kulturu, već ju se tretira kao i bilo koju drugu poljoprivrednu kulturu. Pristup predložen ovim Pravilnikom teže je provediv u RH obzirom na nepouzdanost podataka o bonitetu tla.\nObzirom da se na predloženim tipovima tla može očekivati niže prinose uz znatno povećane troškove, smatramo ovo demotivacijskim pristupom za poticanje uzgoja energetskih kultura kao što je Miskantus.","Primljeno na znanje","Zakonom o drvenastim kulturama kratkih ophodnji (\"Narodne novine\" br. 15/2018) člankom 5. propisno je da se drvenaste kulture kratkih ophodnji mogu osnivati i uzgajati isključivo na:\n 1. šumskom zemljištu, ako to nije u suprotnosti sa šumskogospodarskim planom\n2. poljoprivrednom zemljištu koje je vrednovano kao ostalo poljoprivredno zemljište (PŠ)\n3. ostalom obradivom poljoprivrednom zemljištu (P3), koje je zakorovljeno i obraslo višegodišnjim raslinjem, uz odobrenje Hrvatske poljoprivredno-šumarske savjetodavne službe.\n\nPravilnik o mjerilima za utvrđivanje osobitog vrijednog obradivog ( P1 ) i vrijednog obradivog ( P2 ) poljoprivrednog zemljišta ( „ Narodne novine “ br. 151/2013 ) propisuje mjerila i osnove za vrednovanje ( bonitiranje ) poljoprivrednih zemljišta. Radi utvrđivanja ( P1 ) i ( P2 ) zemljišta, navedenim Pravilnikom utvrđuju se ostala obradiva ( P3 ) zemljišta i ostala poljoprivredna ( PŠ ) zemljišta.\nUpravni odjeli za provedbu dokumenata prostornog uređenja županija na čijem se području zemljište nalazi slijedom zahtjeva stranke izdaju uvjerenje o česticama."]
[3,"INA Industrija nafte d.d.","PRAVILNIK,\nPrilog I","Na listi osim Miskantusa nisu navedene slične travnate energetske kulture, kao primjerice autohtona vrsta Arundo donax?\nMiskantus je jedini na listi koji spada u porodicu trava. Da li ga je stoga primjereno tretirati kao drvenastu kulturu?","Primljeno na znanje","U prijedlogu Pravilnika navedene su vrste za koje je iskazana interes za osnivanje intenzivnih nasada brzorastućih vrsta drveća i drugih biljnih vrsta za koje je u ovom trenutku postoje rješenja izdana od  Ministarstva nadležnog za poslove zaštite prirode kojima se dopušta uvođenje strane vrste u prirodu Republike Hrvatske.\n\nZakonom o drvenastim kulturama kratkih ophodnji (\"Narodne novine\" br. 15/2018) člankom 2. propisno je da se drvenastim kulturama kratkih ophodnji smatraju intenzivni nasadi brzorastućih vrsta drveća ili drugih biljnih vrsta te su Prijedlogom ovoga pravilnika odnosno njegovim Prilogom II navedene posebnosti svake pojedine vrste sa popisa u procesu njihova uzgoja s ciljem proizvodnje biomase."]
[4,"INA Industrija nafte d.d.","PRAVILNIK,\nPrilog II","Vezano uz Miskantus: U nekim slučajevima moguće je očekivati i ekonomski isplativu žetvu već nakon druge godine.\n\nTočka 4. Miskantus\nKLIMATSKI UVJETI\nPrema iskustvima uzgoja Miskantusa u drugim EU zemljama, navodnjavanje nije praksa, odnosno nije obavezno. U RH na testnim poljima Agronomskog Fakulteta u Zagrebu i bez navodnjavanja na planinskom području je bez problema dosegnut iznimno visok prinos.\n\nSADNJA I ZASNIVANJE USJEVA \nU prve dvije godine, u ovisnosti o prisutnosti pojedinih vrsta korova, za Miscanthus se mogu koristiti herbicidi koji se koriste za kukuruz i druge žitarice. Sve aktivne tvari pogodne za žitarice mogu se koristiti i za Miscanthus.\nRečenica „Veličina rizoma utječe na preživljavanje biljaka i uspješnost sadnje, tako da je 34% nicanja utvrđeno kod sadnje malih reznica rizoma (10 cm)“ navodi da su mali rizom loši što ne mora biti nužno točno.\nU tekstu se navodi da tijekom vegetativnog perioda, prostor među redovima treba nekoliko puta, ručno ili strojno, kultivirati i oplijeviti. Pri uspostavi komercijalno isplativih nasada, primjerice 200 ha naviše, te iz dosadašnjih iskustava pri uspostavi nasada, nije primjenjivo, odnosno dovoljno vršiti samo mehaničko uklanjanje korova. U EU se standardno koriste određeni selektivni herbicidi, koji ne štete samoj kulturi. Što se preporučuje za RH?\n\nPRIHRANA \nPrilično nejasno pojašnjenje za budućeg uzgajivača. Treba ili ne treba? U kojoj godini uzgoja? Svake godine? Pri uspostavi nasada?\n\nŽETVA I PRINOS BIOMASE \nOsim što se Miskantus može pokositi i balirati, ili alternativno, isjeći i usitniti koristeći kombajn opremljen Kemper hederom, prema primjeru iz Austrije moguće je i direktno na polju vršiti peletiranje.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentarima i informacijama.\n\nPo pitanju korištenja herbicida trenutno u Republici Hrvatskoj ne postoji registriran herbicid koji bi se mogao koristiti u usjevu miskantusa. \n\nVezano uz prihranu, navedene informacije u opisnom dijelu Priloga II proizlaze iz trenutnih stručnih i znanstvenih spoznaja te kao takve imaju za cilj informiranja proizvođača o posebnostima svake pojedine vrste u procesu njihova uzgoja te u tom dijelu ne predstavljaju propisanu obavezu za proizvođača."]