{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Obrazac naknadne procjene učinaka propisa za Zakon o lokalnim porezima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DENIS MILAVIĆ","PRILOG 5. OBRAZAC NAKNADNE PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2. ANALIZA POSTIGNUTIH REZULTATA PRIMJENE ZAKONA","Predložene izmjene zakona postići će ograničavajuće dosege i neće biti dovoljno učinkovite budući postoje ograničenja i nedostaci u organizaciji naplate prihoda u regionalnim i lokalnim jedinicama. Prvi i najvažniji je što nije institucionalizirano ni predviđeno lokalno porezno tijelo sastavljeno od stručnjaka za naplatu prihoda(poreznika), poreznih inspektora odnosno poreznih referenata za razrez lokalnih poreza, kako u županijama tako i u gradovima i općinama. Osim grada Zagreba nijedna jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave nema učinkovito porezno tijelo odnosno skupnu stručnih i profesionalnih službenika sposobnih naplatiti porezne prihode te jedinice, te ostala njezina potraživanja. To se odnosi i na prisilnu naplatu odnosno ovrhu. Oslanjanje u tim poslovima na Poreznu Upravu Republike Hrvatske odnosno na odvjetnike i bilježnike te Financijsku agenciju dovodi do zakašnjele naplate, nepotpune naplate i znatno većih troškova( putem troškova angažmana odvjetnika, bilježnika i fine kod naplate poreznih prihoda,  a i provizije koju uzima Porezna Uprava na svaku kunu naplaćenog poreza tim jedinicama koje imaju sklopljene ugovore s njom još od 1994. godine. ) \nSamo na  porezu na CMV je zbog postojećeg organizacijskog ustroja i navedenih nedostataka, a dijelom i zbog loše koncepcije naplate tog poreza od samog početka izgubljeno u ovih dvadesetak godina, preko milijardu kuna koja je mogla bit naplaćena u jedinicama regionalne samouprave da se odmah pristupilo racionalnom i najjednostavnijem načinu prikupljanja te vrsta poreznog prihoda, recimo putem kupnje taksenih ili sličnih markica ili naljepnica  na kiosku (nešto poput taksene marke, gdje bi troškovi bili minimalni a kontrolu bi obavljali stanice za tehnički pregled jer bez markice i dokaza o plaćenom porezu ili taksi ne bi mogli pristupit na registraciju vozila). I sad u postojećem zakonskom rješenju od 2017. postoji trošak naknade po rješenju o razrezu poreza na CMV od 6kn, koju županije plaćaju Centru za vozila Hrvatske , a koju bi trebalo preispitati i ograničiti  prema stvarnom trošku pružatelja usluge naplate poreza na CMV, jer se radi o vrlo kratkom manipulativnom i materijalnom trošku koji je sigurno manji od 6 kuna i dodatnoj zaštiti lokalnih jedinica od stvaranja skrivenih nacionalnih monopola i troškova koje u krajnjem ishodu plaćaju građani i gospodarstvo.\nMišljenja sam da samo korjenita promjena organizacije i ozbiljnog pristupa naplati poreznih prihoda u jedinicama lokalne i posebno regionalne samouprave ustrojavanjem obvezatnih i standardiziranih  poreznih tijela, ovisno o veličini JLS, broju poreznih obveznika i visini prihoda JLS ( otprilike kao nekadašnjih Uprava prihoda po bivšim Općinama, samo zasnovanih na modernim komunikacijskim i tehnološkim, odnosno organizacijskim rješenjima upravljanja tim tijelima) , te nadalje stvaranjem infrastrukture za obrazovanjem kadrova potrebnih za popunjavanje tih tijela na cijelom teritoriju RH, putem srednjih upravnih škola i pravnih fakulteta koje bi trebale školovati poreznike odnosno državne i lokalne službenike sposobne odgovoriti zahtjevima moderne i učinkovite naplate poreznih prihoda, kao i ostalih potraživanja, svodeći time broj blokiranih računa i građana na ispod 5% od sada postojećeg.","Primljeno na znanje","Navedeni prijedlog nije relevantan za ovaj propis."]