{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":18,"n_cols":6,"rows_kept":18,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, s Konačnim prijedlogom Zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Davor Grgic","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ","Poštovani,\nKomentar se daje u ime Hrvatskog nuklearnog društva. Molim vas da uzmete u obzir i prethodno poslano pismo Vladi RH od 11. listopada 2018. i prilog javnoj raspravi u fazi procjene utjecaja promjene zakona podnesen kroz sustav esavjetovanje 16. listopada 2018.\nDavor Grgić, član UO Hrvatskog nuklearnog društva\n\nOPĆENITI KOMENTAR\nNeovisnost regulatornog tijela\nPrijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, s konačnim prijedlogom Zakona ukida propisanu neovisnost regulatornog tijela. Načelo neovisnosti regulatornog tijela je propisano u nizu međunarodnih i europskih propisa koji se odnose na različita područja: sigurnost, istrošeno gorivo i radioaktivni otpad, radioaktivne izvore / zaštitu od zračenja i nuklearno osiguranje. Republika Hrvatska je potpisnica sljedećih međunarodnih ugovora i obvezana je na primjenu sljedećih EU direktiva koji sadrže obvezu primjene načela neovisnosti regulatornog tijela:\n Konvencija o nuklearnoj sigurnosti (NN MU 13/95)\n Zajednička konvencija o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada (NN MU 3/99)\n Konvencija o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala, NN MU 12/93, tekst u NN MU 5/2001\n Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju EURATOM (1957.)\n Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2. 7. 2009.)\n Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2. 8. 2011.)\n Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom od 5. prosinca 2013. o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju, i o stavljanju izvan snage direktiva 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom i 2003/122/Euratom (SL L 13, 17. 1. 2014.)\n Direktiva Vijeća 2014/87/Euratom od 8. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/71/Euratom o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 219, 25. 7. 2014.).\nU skladu s navedenim Republika Hrvatska ima međunarodnu pravnu obvezu primijeniti načelo neovisnosti za svoje regulatorno tijelo za područje nuklearne i radiološke sigurnosti. \nDirektiva Vijeća 2014/87/Euratom vrlo izričito naglašava važnost načela neovisnosti: „Snažno nadležno regulatorno tijelo koje je stvarno neovisno u regulatornom odlučivanju temeljni je uvjet regulatornog okvira Zajednice. Od iznimne je važnosti da nadležno regulatorno tijelo ima mogućnost izvršavati svoje ovlasti nepristrano, transparentno i bez neprimjerenog utjecaja na njegovo regulatorno odlučivanje. Regulatorne odluke i provedbena djelovanja trebali bi se temeljiti na objektivnim tehničkim razmatranjima u pogledu sigurnosti i trebali bi biti uspostavljeni bez ikakvog neprimjerenog vanjskog utjecaja koji bi mogao ugroziti sigurnost, poput neprimjerenog utjecaja povezanog s političkim, gospodarskim ili društvenim uvjetima koji se mijenjaju.“\nZa razliku od većine međunarodnog prava, pravo Europske unije, uključujući Ugovor Euratom-a, predviđa nekoliko pravnih instrumenata kojima se osigurava ili čak provodi usklađenost država članica s obvezama iz ugovora Europske unije i njezinog sekundarnog prava. Ovdje se može naglasiti da je Europska komisija već pokretala istrage o nepravilnom prenošenju odrednica direktiva u hrvatski pravni poredak koje su se odnosile na neovisnost Hrvatske energetske regulatorne agencije. Nakon čega su uslijedile ponovne izmjene zakona i usklađivanje s direktivama.\nMeđunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) je usvojila sveobuhvatan skup sigurnosnih standarda koji pokrivaju sve aspekte nuklearne i radiološke sigurnosti, a koji odražavaju međunarodni konsenzus o tome što predstavlja visoku razinu sigurnosti za zaštitu ljudi i okoliša od štetnih učinaka ionizirajućeg zračenja. IAEA sigurnosni standardi također naglašavaju važnost načela neovisnosti i propisuju da vlada mora osigurati funkcionalnu neovisnost od bilo kojeg drugog tijela i subjekta, te spriječiti sukobe interesa.\nNačelo neovisnosti pojavljuje se za različita područja nuklearne i radiološke sigurnosti u različitim međunarodnim sporazumima, direktivama Euratom i također u IAEA sigurnosnim standardima. Stoga se može zaključiti da je načelo neovisnosti čvrsto utvrđeno kao pravno relevantno i da zahtijeva primjenu u državama koje imaju obavezu primjene navedenih propisa i standarda.\nDZRNS je direktno ili indirektno uspostavio brojne veze s srodnim organizacijama i preuzeo ugovorne obveze s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA), EURATOM-mom, Skupinom europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG), Udruženjem zapadnoeuropskih nuklearnih regulatora (WENRA) i Nuklearnom regulatornom komisijom Sjedinjenih Američkih Država (US NRC). U svim slučajevima je to bilo jednostavnije s neovisnim tijelom Vlade RH, a već će i sama daljnja suradnja u novom zasad nejasnom organizacijskom obliku unutar MUP, koji po djelokrugu svojih poslova nije previše kompatibilan s prirodom navedenih organizacija, biti otežana. Uključivanje DZRNS-a u organizacijsku strukturu MUP-a, gdje nema srodnih tijela s regulatornom funkcijom, otežat će i našu pregovaračku poziciju vezano za ispunjavanje regulatornih pretpostavki zbrinjavanja istrošenog goriva i radioaktivnog otpada iz Nuklearne elektrane Krško te nuklearnu i radiološku sigurnost vezanu uz rad elektrane (DZRNS propisuje i nadzire granične vrijednosti za intervencijske akcije).\nDZRNS je u dosadašnjem obliku imao regulatornu, inspekcijsku i ulogu stručnog tijela za davanje podrške u slučaju radiološke ili nuklearne nesreće. Te su tri komponente bile relativno skladno povezane s zajedničkim nazivnikom specifičnih znanja vezano za zaštitu od ionizirajućeg zračenja i nuklearnu sigurnost. Ukoliko će se u novoj strukturi te tri komponente razdvojiti velika je vjerojatnost da će svaki dio trebati dodatnu podršku za stručno obavljanje svojih zadaća pri čemu bi se izgubio svaki trag racionalizacije.\nDZRNS je kao neovisno tijelo obavljao aktivnosti nadzora vezano za djelatnosti ministarstava zdravstva, zaštite okoliša i energetike i gospodarstva. Dok je takva situacija bila relativno razumljiva dok se radilo o neovisnom tijelu Vlade sad će biti malo čudno kad će to raditi MUP koji do sada ni jednu od ovih djelatnosti nije imao u svom djelokrugu rada. (tip interakcije se vidimo iz npr. Članak 27a … propisat će pravilnikom ravnatelj Zavoda uz prethodno mišljenje ministra nadležnog za zdravstvo … sada glasi „ministar uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo“, uzgred budi rečeno nije sačuvani ni puni smisao originalne tvrdnje).\nNaivno je gledanje da će promjena pojma ravnatelj u ministar i pojma zavod u ministarstvo odraziti pravu prirodu promjena i zadržati postojeću funkcionalnost. Smislenost takvih automatskih promjena se vidi najbolje po zamjeni u članku 17. stavku 2 i 4 gdje ravnatelja, dakle osobu, mijenjate s ministarstvom, dakle strukturom vlasti. Slično je i u članku 18. stavku 1. Kao da je taj automatizam spriječio predlagača da uoči pravu prirodu promjene koja se ne može opisati jednostavnom zamjenom pojmova. \nKomentari na pojedine clanke zakona dani su odvojeno uz odgovarajuci clanak zakona o izmjenama.\nKomentare podnijelo Hrvatsko nuklearno društvo","Primljeno na znanje","Podnositelj komentara ističe primjedbe da će izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti biti dovedena u pitanje neovisnost „regulatornog tijela“. U postojećem, važećem zakonskom rješenju, za poslove izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionzirajućeg zračenja, nadležan je Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost, što znači da se ti poslovi  obavljaju u okviru sustava državne uprave. U predloženim izmjenam i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigunosti te poslove  obavljat će nadležna ustrojstvena jedinica Ministarstva unutarnjih poslova, što znači da će se i dalje ti poslovi obavljati u okviru sustava državne uprave. Sukladno tome neće doći do nikakvih strukturnih promjena u izdavanju odobrenja za  obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja (Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost i Ministarstvo unutarnjih poslova su središnja tijela državne uprave).\n\nNapomena: koncept „neovisnosti“ se prije ulaska u Europsku uniju često opravdavao „usklađivanjem s pravnom stečevinom EU“, međutim treba istaći da osnivački Ugovori, kao ni sekundarno zakonodavstvo EU (uredbe, direktive, odluke) ne propisuju ustrojstvo državne uprave u pojedinim državama članicama. \n\nPredloženim predmetnim izmjenama ne izlazi se iz okvira općih načela koji proizlaze iz strateških dokumenata EU, a „operativna neovisnost“ koja se sugerira citiranim direktivama ostvarit će se na način da će se poslovi iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti obavljati u okviru samostalne unutarnje ustrojstvene jedinice Ministarstva unutarnjih poslova, čime će se zahtjev „operativna neovisnost“ u potpunosti ispuniti."]
[2,"Ines Krajcar Bronić","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ",{"$cut":{"chars":17908,"head":"Hrvatsko društvo za zaštitu od zračenja (HDZZ) je javna organizacija sa svrhom promidžbe i razvoja znanstvenih, obrazovnih i kulturnih aktivnosti na polju zaštite od zračenja i srodnih znanosti. Društvo je osnovano 16. srpnja 1979. godine u Zagrebu, a od 1992. godine punopravni je član međunarodnog udruženja za zaštitu od zračenja IRPA (International Radiation Protection Association). Jedan od ciljeva HDZZ-a je poticanje i podržavanje aktivnosti za unaprjeđenje zaštite od zračenja, te se stoga smatramo obaveznima dati svoje mišljenje o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, prema kojemu bi Ministarstvo unutarnjih poslova (MUP) preuzelo poslove Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost (DZRNS). Ova promjena vezana je uz prijedlog Vlade o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima kojima se ovlasti preklapaju s ovlastima drugim pravnih osoba.\nIako se slažemo s namjerom Vlade RH da se preispita rad agencija, pogotovo onih čiji se rad preklapa s radom tijela državne uprave, te da se dotične ukinu ili spoje ili uključe u postojeća tijela državne uprave, sve sa ciljem racionalizacije i boljeg poslovanja cjelokupne državne uprave, ne možemo se složiti da se DZRNS ukine kao samostalno tijelo. Smatramo da Prijedlog smanjenja broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima treba voditi računa o djelatnosti agencije ili zavoda koje namjerava ukinuti i dobro proučiti moguće posljedice kako za tu djelatnost, tako i za pravnu stečevinu EU. Pripajanjem Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost Ministarstvu unutarnjih poslova bez obzira na nepreklapanje njihovih nadležnosti, ne bi se samo prekršile hrvatske obveze propisane europskim propisima i međunarodnim konvencijama, već bi se stvorili novi problemi u sustavu koji je dosad uspješno funkcionirao.\nDržavni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost osnovan je Zakonom o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti 2010. godine (Narodne novine br. 28/10) na način da su se spojili Državni zavod za nuklearnu sigurnost i Državni zavod za zaštitu od zračenja. To je ujedno bilo i jedno od mjerila u pregovorima o pristupanju Republike Hrvatske EU u smislu jačanja administrativnih kapaciteta za preuzimanje i primjenu europske regulative na području radiološke i nuklearne sigurnosti. \nZbog usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU, navedeni Zakon zamijenjen je novim Zakonom o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti (Narodne novine br. 141/13, 39/15 i 130/17) u 2013. godini, koji je iz istog razloga nadopunjavan u 2015. i 2017. godini.\nOvaj Zakon sadržava odredbe koje su u skladu sa sljedećim aktima Europske unije:\n– Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1493/93 od 8. lipnja 1993. o pošiljkama radioaktivnih tvari između država članica (SL L 148, 19. 6. 1993.)\n– Uredbom Komisije (Euratom) br. 302/2005 od 8. veljače 2005. o primjeni nadzora sigurnosti Euratoma (SL L 54, 28. 2. 2005.)\n– Uredbom Komisije (Euratom) br. 66/2006 od 16. siječnja 2006. o izuzeću prijenosa malih količina ruda, sirovina i posebnih fisibilnih materijala od primjene pravila poglavlja o opskrbi (SL L 11, 17. 1. 2006.)\n– Direktivom Vijeća 2006/117/Euratom od 20. studenoga 2006. o nadzoru i kontroli pošiljaka radioaktivnog otpada i istrošenog goriva (SL L 337, 5. 12. 2006.)\n– Direktivom Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2. 7. 2009.)\n– Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2.8 2011.)\n– Direktivom Vijeća 2013/59/Euratom od 5. prosinca 2013. o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju, i o stavljanju izvan snage direktiva 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom i 2003/122/Euratom (SL L 13, 17. 1. 2014.)\n– Direktivo"}},"Primljeno na znanje","Podnositeljica komentara ističe primjedbe da će izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti biti dovedena u pitanje neovisnost „regulatornog tijela“. U postojećem, važećem zakonskom rješenju, za poslove izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionzirajućeg zračenja (rješenja) te ostale poslove iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti, nadležan je Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost, što znači da se ti poslovi obavljaju u okviru sustava državne uprave. U predloženim izmjenam i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigunosti te poslove obavljat će nadležna ustrojstvena jedinica Ministarstva unutarnjih poslova, što znači da će se i dalje ti poslovi obavljati u okviru sustava državne uprave. Sukladno tome neće doći do nikakvih strukturnih promjena u izdavanju odobrenja za  obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja (Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost i Ministarstvo unutarnjih poslova su središnja tijela državne uprave).\n\nNapomena: koncept „neovisnosti“ se prije ulaska u Europsku uniju često opravdavao „usklađivanjem s pravnom stečevinom EU“, međutim treba istaći da osnivački Ugovori, kao ni sekundarno zakonodavstvo EU (uredbe, direktive, odluke) ne propisuju ustrojstvo državne uprave u pojedinim državama članicama. \n\nPredloženim predmetnim izmjenama ne izlazi se iz okvira općih načela koji proizlaze iz strateških dokumenata EU, a „operativna neovisnost“ koja se sugerira citiranim direktivama ostvarit će se na način da će se poslovi iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti obavljati u okviru samostalne unutarnje ustrojstvene jedinice Ministarstva unutarnjih poslova, čime će se zahtjev „operativna neovisnost“ u potpunosti ispuniti."]
[3,"Ilijana Iveković","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ,\nII. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE  TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nU navedenom aktu Vlade RH u mjeri 1.3. „Unaprjeđenje javne uprave“ ne navodi se ukidanje Zavoda kao tijela državne uprave, a koji se ustrojavaju za obavljanje analitičkih i drugih stručnih poslova koji zahtijevaju primjenu posebnih stručnih načina rada i posebnu samostalnost u djelovanju. \n\nOsim toga, navedeni prijedlog reformske mjere 1.3., str. 38., pod naslovom „Racionalizacija sustava pravnih osoba s javnim ovlastima agencijskog tipa“ izričito navodi: …“Prijedlog se sastoji u tome da se prvo provede racionalizacija javnih osoba agencijskog tipa na način da se ukine, spoji ili pripoji središnjim državnim tijelima dio agencija, a zatim normativno urede javne agencije kao pravni oblici. Naime, agencije koje obavljaju poslove koje mogu obavljati i središnja TDU, imaju ustrojene posebne jedinice koje obavljaju opće poslove čime se nepotrebno stvaraju troškovi te pa bi daleko manji trošak bio ustrojavanje još jedne jedinice (odjela, službe, sektora ili čak uprave) unutar središnjeg TDU nego funkcioniranje agencije kao zasebne pravne osobe. \n\nSlijedom navedenog, smatramo da DZRNS, kao središnje tijelo državne uprave, mora zadržati samostalnost u svojem radu kao Zavod jer nije pravna osoba s javnim ovlastima agencijskog tipa.\n\nNiti jedna zemlja članica EU nema regulatorno tijelo za radiološku i nuklearnu sigurnost u nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova. Samo nekolicina zemalja ima regulatorno tijelo u sklopu nekog Ministarstva, a trend u zemljama članicama je osnivanje samostalnih regulatornih tijela. Republika Hrvatska, koja se do sada mogla pohvaliti regulatornim tijelom koje je formirano i djeluje u skladu s međunarodnim i EU propisima te u skladu s najboljom svjetskom praksom, je odlučila ići korak u nazad i ukinuti samostalnost i neovisnost DZRNS-a.\n\nDZRNS je središnje tijelo državne uprave osnovano za obavljanje poslova radiološke i nuklearne sigurnosti koje mora imati samostalnost u svojem radu (kao svaka državna upravna organizacija). Zavod nije pravna osoba s javnim ovlastima agencijskog tipa.","Nije prihvaćen","Komentar nije predmet  izmjena Nacrta Prijedloga Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti."]
[4,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 1.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nSmatramo da se člankom 1. Prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, s konačnim prijedlogom Zakona krše Direktive EU navedene u članku 2. stavku 1. Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti („Narodne novine“, br. 141/13, 39/15 i 130/17).\nDZRNS i dalje mora zadržati svoju neoviosnost sukladno propisima EU iz članka 2. stavka 1. Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti („Narodne novine“, br. 141/13, 39/15 i 130/17).\nVlada Republike Hrvatske je 9. 11. 2018. usvojila Nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja RAO, II i ING. koji između ostalog, u poglavlju 5, navodi sljedeće: DZRNS regulira sve djelatnosti zbrinjavanja RAO-a, II-ja i ING-a, provodi inspekcijski nadzor nad svim objektima i djelatnostima zbrinjavanja RAO-a, II-ja i ING-a, te sudjeluje u upravnim postupcima za dobivanje dozvola i odobrenja za objekte zbrinjavanja. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti nije u skladu s navedenim Nacionalnim programom koji je usvojen nedavno.\nPrema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave NN93/2016 djelokrug Ministarstva unutarnjih poslova ne obuhvaća i potpuno se razlikuje od djelokruga Zavoda iz čega je jasno da Ministarstvo nema odgovarajuće znanje i ljudske resurse za obavljanje regulatornih zadaća koje su mu propisane ovim izmjenama Zakona. \nNadalje Ministarstvo ne može obavljati regulatornu funkciju nepristrano i bez neprimjerenog utjecaja pri regulatornom odlučivanju kad i samo posjeduje  izvore ionizirajućeg zračenja","Primljeno na znanje","Izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti neće se dovesti u pitanje provedba Nacionalnog programa provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva  jer će se i dalje svi poslovi koje je obavljao Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost obavljati u okviru odgovarajuće (nadležne) unutarnje ustrojstvene jedinice Ministarstva unutarnjih poslova. \n\nŠto se tiče primjedbe vezane uz djelokrug rada Ministarstva unutarnjih poslova, napominjemo da je temeljem zaključka Vlade Republike Hrvatske od 2. kolovoza 2018. godine, KLASA: 022-03/18-07/355; URBROJ: 50301-25/06-18-2, kojim je prihvaćen Prijedlog smanjenja broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, u tijeku izrada  Prijdloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona  ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave (NN 93/16, 104/16). Stručni nositelj toga Zakona je Ministarstvo uprave."]
[5,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 2. ","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nNije moguće samo zamijeniti riječi “Zavod” s riječju “Ministarstvo”, bez izmjena drugih riječi kako bi se postiglo slaganje u rodu i padežu.","Prihvaćen","Predmetno će se rješavati lektoriranjem Zakona prije usvajanja."]
[6,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 3.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nNesukladnost sa Strategijom radiološke i nuklearne sigurnosti za razdoblje 2017-2025 (NN 65/2017). Strategija definira DZRNS kao neovisno i samostalno regulatorno tijelo u području radiološke i nuklearne sigurnosti.","Primljeno na znanje","Sukladno Zakonu o sustavu državne uprave (NN 150/11, 12/13, 93/16, 104/16) Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost je državna upravna organizacija odnosno središnje  tijelo državne uprave. Definicija Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost iz spomenute Strategije kao „neovisnog i samostalnog regulatornog tijela“ u području radiološke i nuklearne sigurnosti ne može promijeniti zakonsko određenje toga tijela kao središnjeg tijela državne uprave."]
[7,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 4.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nMinistarstvo ne može samo sebi odobriti obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja, to je sukob interesa i u sukobu je sa zahtjevima Direktiva Europske unije i Međunarodnih sporazuma i ugovora kojih je Republika Hrvatska potpisnica, a koji zahtijevaju osiguranje nezavisnosti regulatornog tijela.","Nije prihvaćen","Navedena tvrdnja nije točna. Ponavljamo da osnivački ugovori EU kao ni sekundarno zakonodavstvo EU (uredbe, direktive, odluke) ne propisuju ustrojstvo državne uprave u pojedinim državama članicama."]
[8,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 5.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nSmatramo da se člankom 5. Prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, s konačnim prijedlogom Zakona krše Direktive EU navedene u članku 2. stavku 1. Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti („Narodne novine“, br. 141/13, 39/15 i 130/17).\nDZRNS i dalje mora zadržati svoju neovisnost sukladno propisima EU iz članka 2. stavka 1. Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti („Narodne novine“, br. 141/13, 39/15 i 130/17).","Primljeno na znanje","Predloženim predmetnim izmjenama ne izlazi se iz okvira općih načela koji proizlaze iz strateških dokumenata EU, a „operativna neovisnost“ koja se sugerira citiranim direktivama ostvarit će se na način da će se poslovi iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti obavljati u okviru samostalne unutarnje ustrojstvene jedinice Ministarstva unutarnjih poslova, čime će se zahtjev „operativna neovisnost“ u potpunosti ispuniti."]
[9,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 7.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nOvdje bi došlo do sukoba interesa, jer inspektori za radiološku i nuklearnu sigurnost bi nadzirali i uređaje s izvorima ionizirajućeg zračenja koji su u vlasništvu Ministarstva unutarnjih poslova, a za koje bi isto Ministarstvo izdalo odobrenja.","Primljeno na znanje","Inspekcijski poslovi,  poslovi izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja te korištenje izvora ionizirajućeg zračenja (rendgenski uređaji za pregled paketa i pošiljki) obavljat će se u različitim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva unutarnjih poslova od kojih će svaka obavljati svoje poslove neovisno od poslova drugih ustrojstvenih jedinica. \n\n(Napomena: Pojam „sukoba interesa“ nije zakonom definiran niti u primjedbama preciziran)."]
[10,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 8.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nOvdje bi došlo do sukoba interesa, jer inspektori za radiološku i nuklearnu sigurnost bi nadzirali i uređaje s izvorima ionizirajućeg zračenja koji su u vlasništvu Ministarstva unutarnjih poslova, a za koje bi isto Ministarstvo izdalo odobrenja.","Primljeno na znanje","Inspekcijski poslovi,  poslovi izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja te korištenje izvora ionizirajućeg zračenja (rendgenski uređaji za pregled paketa i pošiljki) obavljat će se u različitim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva unutarnjih poslova od kojih će svaka obavljati svoje poslove neovisno od poslova drugih ustrojstvenih jedinica. \n(Napomena: Pojam „sukoba interesa“ nije zakonom definiran niti u primjedbama preciziran)."]
[11,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 8.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nIzmjena u 1. stavku članka 9. nalaže da Ministarstvo samo sebi izdaje odobrenje za djelatnost s izvorima ionizirajućeg zračenja, što je sukob interesa.","Primljeno na znanje","Inspekcijski poslovi,  poslovi izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja te korištenje izvora ionizirajućeg zračenja (rendgenski uređaji za pregled paketa i pošiljki) obavljat će se u različitim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva unutarnjih poslova od kojih će svaka obavljati svoje poslove neovisno od poslova drugih ustrojstvenih jedinica. \n\n(Napomena: Pojam „sukoba interesa“ nije zakonom definiran niti u primjedbama preciziran)."]
[12,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 9.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nIzmjena omogućuje Ministru da propiše pravilnikom uvjete za izuzimanje od obveze dostavljanja obavijesti o namjeri obavljanja radnih aktivnosti i ishođenja rješenja o registraciji ili odobrenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja za sve aktivnosti Ministarstva s izvorima ionizirajućeg zračenja. Navedeno je kršenje Direktiva EU iz članka 2. stavka 1. i Međunarodnih sporazuma i ugovora kojih je Republika Hrvatska potpisnica.","Nije prihvaćen","Navedena tvrdnja nije točna. Ponavljamo da osnivački ugovori EU kao ni sekundarno zakonodavstvo EU (uredbe, direktive, odluke) ne propisuju ustrojstvo državne uprave u pojedinim državama članicama."]
[13,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 16.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nNa koji način će se osigurati stvarna neovisnost Ministarstva kao regulatornog tijela od neprimjerenog utjecaja pri regulatornom odlučivanju. U ovom slučaju pri izdavanju suglasnosti za uporabnu dozvolu nuklearnog postrojenja. Neovisnost regulatornog tijela je zahtijevana Direktivama EU i nizom Međunarodnih sporazuma i ugovora kojih je Republika Hrvatska potpisnica.","Primljeno na znanje","Neovisnost od neprimjerenog utjecaja pri odlučivanju u obavljanju poslova iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti će se osigurati razdvajanjem specifičnih funkcija unutarnjih ustrojstvenih jedinica Ministarstva unutarnjih poslova, a što će se riješiti Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva unutarnjih poslova.\n\nOsnivački ugovori EU kao ni sekundarno zakonodavstvo EU (uredbe, direktive, odluke) ne propisuju ustrojstvo državne uprave u pojedinim državama članicama. Predloženim predmetima izmjenama ne izlazi se iz okvira općih pozitivnih načela koji proizlaze iz strateških dokumenata EU, a „operativna neovisnost“ koja se sugerira citiranim direktivama ostvarit će se obavljanjem poslova iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti u okviru samostalne unutarnje ustrojstvene jedinice Ministarstva unutarnjih poslova, čime će se zahtjev „operativna neovisnost“ u potpunosti ispuniti."]
[14,"Ilijana Iveković","RADIOLOŠKOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI,\nČlanak 67.","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nOvdje bi došlo do sukoba interesa, jer inspektori za radiološku i nuklearnu sigurnost bi nadzirali i uređaje s izvorima ionizirajućeg zračenja koji su u vlasništvu Ministarstva unutarnjih poslova, a za koje bi isto Ministarstvo izdalo odobrenja.","Primljeno na znanje","Inspekcijski poslovi, poslovi izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja te korištenje izvora ionizirajućeg zračenja (rendgenski uređaji za pregled paketa i pošiljki) obavljat će se u različitim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva unutarnjih poslova od kojih će svaka obavljati svoje poslove neovisno od poslova drugih ustrojstvenih jedinica. \n\n(Napomena: Pojam „sukoba interesa“ nije zakonom definiran niti u primjedbama preciziran)."]
[15,"Ilijana Iveković","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ,\nOBRAZLOŽENJE","Komentar se daje u ime Hrvatskog Nuklearnog Društva.\nOvim Prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, s konačnim prijedlogom Zakona nisu učinjene samo tehničke odnosno funkcionalne izmjene jer ovakvim predloženim izmjenama krše se propisi EU iz članka 2., a posebno:\n– Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2. 7. 2009.)\n– Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2. 8. 2011.)\n– Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom od 5. prosinca 2013. o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju, i o stavljanju izvan snage direktiva 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom i 2003/122/Euratom (SL L 13, 17. 1. 2014.)\n– Direktiva Vijeća 2014/87/Euratom od 8. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/71/Euratom o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 219, 25. 7. 2014.).","Primljeno na znanje","Ponavljamo, osnivački ugovori EU (primarno zakonodavstvo) kao ni sekundarno zakonodavstvo EU (uredbe, direktive, odluke) ne propisuju niti sugeriraju ustrojstvo državne uprave u pojedinim državama članicama. Predloženim predmetnim izmjenama ne izlazi se iz okvira općih načela koji proizlaze iz strateških dokumenata EU, a „operativna neovisnost“ koja se sugerira citiranim direktivama ostvarit će se na način da će se poslovi iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti obavljati u okviru samostalne unutarnje ustrojstvene jedinice Ministarstva unutarnjih poslova, čime će se zahtjev „operativna neovisnost“ u potpunosti ispuniti."]