{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":183,"n_cols":6,"rows_kept":183,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o nacrtu Odluke o donošenju kurikuluma za nastavni predmet Hrvatski jezik za osnovne škole i gimnazije u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Jasmina Sandalić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Mnogo je toga u Nacionalnome kurikulumu (kurikulu!) nastavnoga predmeta Hrvatski jezik nedorečeno i nejasno. Primjerice, prijedlog postotne zastupljenosti predmetnih područja s obzirom na ishode koje treba ostvariti potpuno je neizvediv. Ako autorima i jest jasno kako bi to trebalo izvesti, iz samoga dokumenta to nije vidljivo. Često se naglašavalo da veću pozornost treba posvetiti području izražavanja, a njemu je (iako je ono integrirano i u ostala područja) posvećeno nedovoljno pozornosti u odnosu na druge sadržaje. Od Kurikuluma smo očekivali detaljno razrađene ishode koji bi učiteljima omogućili jednostavniju provedbu zadanih sadržaja, a taj je dio ostao vrlo površno definiran i ostavljen učiteljima da ga pojedinačno tumače, što nije dobro jer neujednačenost dovodi do problema na razini ocjenjivanja i vrednovanja učenikovih znanja. Nije jasno ni zašto su autori u najnovijoj inačici razradili samo ishode na razini „dobar“, a učiteljima ostavili da sami zaključuju što učenici trebaju svladati na ostalim razinama. U edukacijama koje smo do sada slušali, autori Kurikuluma na spomenuta pitanja ne daju egzaktne odgovore već naglašavaju autonomiju učitelja i njegovu vještinu da iz tako nedorečenoga i nejasnoga dokumenta, sam zaključuje i planira.\nJezični sadržaji neujednačeno su raspoređeni, a peti je razred dodatno opterećen. U petome razredu učenici bi trebali steći znanja o prezentu, perfektu i futuru, a infinitiv i glagolske pridjeve uče u šestome razredu. Autori Kurikuluma tumače da znanja o osnovnim glagolskim vremenima učenici trebaju steći samo na razini prepoznavanja i pravilne uporabe, a ne i tvorbe, ali postavlja se pitanje kako im bez toga objasniti pravilnu uporabu i zašto ta tri vremena uče na spomenutoj razini, a ostala, u šestome razredu, detaljnije i sustavnije. Isto je i sa sklonidbom, koju bi učenici petoga razreda trebali svladati na razini „uočavanja različitih oblika iste riječi na oglednim primjerima“, a o značenju padeža u rečenici učiti kasnije (?!) iako je značenje padeža ono što im omogućuje da ih lakše razlikuju u rečenici. I taj je ishod (prepoznavanje padeža imenskih riječi u rečenici) donedavno bio predviđen samo na iznimnoj razini, dok se na ostalim razinama padeži uopće nisu spominjali.\nI obrada velikoga početnog slova po načelu bližega i daljega okruženja nema valjano uporište. Što znači bliže i dalje okruženje? Četvrt, ulicu, grad, pokrajinu, državu? Što je bliže okruženje učeniku koji živi na otoku Visu i onome koji živi u Zagrebu? Zar se pravilo, primjerice o pisanju velikoga početnog slova u imenima naseljenih mjesta, razlikuje ako se grad nalazi u Dalmaciji ili Slavoniji? \nZašto je u petome razredu predviđeno da učenici uče i osobne, posvojne i upitne zamjenice kad je i po sadašnjem Nastavnom planu i programu za osnovnu školu evidentno da su učenici petoga razreda preopterećeni jezičnim sadržajima? \nI u području Književnosti i stvaralaštva uočljiva je nedosljednost. Zašto su neki književnoteorijski pojmovi navedeni, primjerice tema i vrsta lirske pjesme, a motiv, na temelju kojega učenici određuju temu i vrstu lirske pjesme, nigdje se ne spominje? Ne spominju se ni himna, karakterizacija lika ni pustolovni roman, između ostaloga, a sve su to pojmovi koje bi učenik osnovne škole trebao usvojiti. Podrazumijeva li se da učitelj samostalno može odlučiti koje će književnoteorijske pojmove i kada obraditi? Takav pristup tumačenju Kurikuluma zasigurno nije dobar iz više razloga.\nZašto se, kad je riječ o povijesti hrvatskoga jezika, nije vodilo računa o tome što učenici uče na satu Povijesti? Kako se moglo dogoditi da o povijesti hrvatskoga jezika u 20. stoljeću uče u sedmome razredu, a o povijesnim zbivanjima u 20. stoljeću govore na satu Povijesti u osmome razredu?\nZašto se glagolski prilozi uče u šestom razredu kad bi bilo logičnije da se uče u osmom razredu u okviru sintakse (preoblika složene rečenice u jednostavnu)? Zašto se glasovne promjene, do kojih dolazi (između ostaloga) i zbog različitih obilježja glasova, uče bez da su učenici prethodno naučili što su glasovi, kako se dijele i koja su njihova obilježja?\nOvo je samo mali dio onoga što je u najnovijoj inačici Kurikuluma nejasno ili se može različito iščitati, a što bi svakako trebalo doraditi, pojasniti i definirati."]
[2,"Jadranka Težački","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Kurikulum predmeta Hrvatski jezik za osnovne škole i gimnazije prvi je cjeloviti dokument koji osmišljeno predviđa razvoj znanja, vještina, stavova i vrijednosti u predmetu Hrvatski jezik od prvog razreda osnovne škole do završnoga razreda gimnazije. Dokument je višekratno dorađivan i usklađivan s pristiglim objavama i komentarima na javnoj i stručnoj raspravi koje su bile vrlo raznolike i često proturječne, a  ujedno ukazale ukupnost pogleda na predmet Hrvatski jezik i njegovu važnost u hrvatskome obrazovnom sustavu, prvi put u povijesti hrvatskoga školstva.\nPrelaskom sa sadržajno utvrđenog nastavnog plana i programa na kurikulum koji se temelji na jasnim i nedvosmislenim iskazima ishoda učenja na kraju određene godine učenja napušten je tradicionalni pristup nastavi  s nastavnikom u središtu. U središte nastavnoga procesa stavljen je učenik i jasno je određeno što učenik može, zna ili o čemu ima stav  na kraju godine učenja. \nUključivanjem dvodimenzionalne Bloomove taksonomije kojom se uz različite kognitivne razine utvrđuju i različite dimenzije znanja sam sadržaj prestaje biti sebi svrhom. Uz činjenično znanje koje predstavlja najnižu razinu znanja u kurikulumu se inzistira na poznavanju koncepata i procedura te osobito na metakognitivnom znanju te sposobnosti izricanja kritičkoga stava i mišljenja na osnovi svih prethodno stečenih uvida (u činjenično znanje, njegovu povezanost prema određenim konceptima te procedurama kojima se ti koncepti reguliraju i međusobno povezuju).  Važnost napuštanja usmjerenosti na najniže razine (reprodukcija činjeničnoga znanja) bit će prikazana na sljedećemu primjeru.\nU Nastavnome programu za Hrvatski jezik u gimnazijama (1995., http://dokumenti.ncvvo.hr/Nastavni_plan/gimnazij\ne/obvezni/hrvatski.pdf), koji je još uvijek važeći dokument po kojemu se podučavaju učenici u svim hrvatskim gimnazijama, predočen je popis pojmova, djela i autora koje učenici moraju upoznati u tematskoj cjelini Lirika:\nLIRIKA (pojam - razvoj -vrste, oblici i značajke lirike, stil i stilska sredstva, ritam: - usmena i pisana lirika - tematska podjela: domoljubna, rodoljubna, socijalna, duhovno-religiozna, misaona, ljubavna, pejzažna…; tradicionalni oblici: himna, oda, legija, ditiramb, balada, epigram, epitaf, sonet… - pjesništvo na standardu i na dijalektu)  Antun Mihanović, Horvatska domovina (himna) Petar Preradović, Rodu o jeziku (oda) Albije Tibul, Deliji (I., 3) (elegija) - Franjo Ciraki, - Florentinske elegije (I.-- 1I:) Vladimir Nazor, Cvrčak (ditiramb) Hasanaginica (narodna balada) _ ' Marcijal. Siromašni pjesnik - I. Cesmički. Prosperu -I. Crijević, Epigrami knjižnici- S. Vraz, Nadriknjištvo - A. G. Matoš, Djed unuku - Po Sv. Pismu, Ad hominem (epigrami) Stećci ;Mak Dizdar,Zapis o zemlji (epitafi) Josip Pupadić,Zaljubljen u ljubav (ljubavna) Dobriša Cesarić, Pjesma mrtvog pjesnika, Vagonaši (misaona - socijalna) Silvije S. Kranjčević, Moj dom (domoljubna) Ivo Andrić, Nemiri, I, 4 l Bog izbija kao svjetlo.../, - Nikola Šop, Isus čita novine (duhovno-religiozna) Vladimir Vidrić, Jutro (pejzažna) i A. G. Matoš, Jesenje veče (sonet) A. G. Matoš, T. Ujević; M. Krleža: Notturno (primjeri usporednih motiva) Anakreont, Pijuckajmo - France Prešeren, Zdravica (anakreontska) Fran Mažuranić, Svemir (misaona) I. Andrić, Ex Ponto, I, 5 /Poimam i shvaćam.../, (pjesma u prozi) D. Gervais, Tri nonice - D. Domjanić, Ciklame, krvave ciklame (dijalektalna) - Zaključak (sinteza).\nNa osnovi popisa pojmova, djela i autora,  svaki je nastavnik planirao svoje podučavanje, usmjeravao učenje i provjeravao naučeno. S obzirom da nije bilo utvrđeno što učenik mora znati o pojmu lirike učenici su mogli biti podučavani vrlo raznoliko: od površne reprodukcije pojma i njegova definiranja do zahtjeva da učenik pokaže konceptualno znanje potrebno za studij kroatistike ili komparativne književnosti. Pri provjeravanju usvojenosti sadržaja nastavnik se mogao zaustaviti na tomu da učenik nabroji vrste pjesama prema tematskoj podjeli i njima pridruži zadana djela i autore, a drugi je mogao tražiti poznavanje koncepta prema kojemu se ustrojava tematska podjela lirike i procedura kojima se mogu pjesme prema lirskoj temi međusobno uspoređivati ili analizirati. Zadanim i zatvorenim popisom djela i autora nastavnicima se onemogućilo da samostalno odabiru književni tekst na kojemu bi prezentirali određeni literarni koncept (npr. pjesme u prozi ili ditiramba) kao i dubinsko učenje.  Pretrpani popis kroz koji su nastavnici uglavnom jurili s temeljnom idejom da moraju ostvariti zadani program nije omogućio smisleno učenje o lirici niti ih je pripremao da jednoga dana samostalno odabiru poeziju koju će čitati na osnovi stečenih uvida, literarnoga znanja i razvijenoga ukusa.\nPromjenom paradigme poučavanja i prelaskom na  bavljenje konceptima tekstnih vrsta i njihovim ključnim obilježjima težište se s činjeničnoga znanja prebacilo na analizu  koncepata književnih tekstova prema njihovim obilježjima te ovladavanje procedurama pristupa književnome tekstu kao osobitoj vrsti uporabe jezika: Na osnovi tih znanja i stečenih vještina trebao bi proizaći učenikov osvrt (zaključak, stav). Pritom se očekuje da učenik usvoji i primjenjuje i primjerene književnoteorijske pojmove. Na isti način već se i u  nastavnom programu pristupalo neknjiževnim/obavijesnim tekstovima te je taj pristup zadržan i u kurikulumu. U pristupu uporabnim tekstovima vodilo se računa da učenici ovladaju svim vrstama diskursa: narativnim, deskriptivnim, eksplikacijskim i argumentacijskim i to načelom: od jednostavnijega prema složenijem, pa su tako narativni i deskriptivni diskurs kao jednostavniji predloženi za početno učenje, a zatim se proširuju tekstne vrste eksplikacijskim, instrukcijskim i argumentacijskim tekstnim vrstama. \nUčenje o jeziku svrhovito je povezano s predviđenim tekstnim vrstama i ovladavanje znanjem o jeziku uvijek je u funkciji stvaranja vlastitoga teksta te razumijevanja i interpretacije napisanog ili poslušanog. Pretpostavka je da će učenik dubinski analizirajući pojedinu tekstnu vrstu moći apstrahirati ključne elemente zadanoga diskursa i iste zatim moći primijeniti u novom kontekstu oblikujući druge tekstove iste klase.\nTemeljito poznavanje taksonomija u području učenja (Bloom, Marzano) omogućuje praćenje razvoja znanja i vještina te usvajanje stavova. Svaka sljedeća razina taksonomije pretpostavlja sve prethodne  pa je izlišno komentirati da učenici neće učiti o pravogovornoj normi, ako se na više mjesta u kurikulumu spominje da učenici primjenjuju tu istu normu. Težište je s reproduciranja definicija prebačeno na ovladavanje pravilima u kontekstu komunikacije tekstovima te će učenik pojedina pravogovorna i pravopisna pravila naučiti stvarajući tekstove različitih oblika i vrsta. Time mu to znanje postaje svrhovito i kontekstualno uključeno. \nMedijska i međukulturna pismenost kao tercijarne pismenosti nužno je razvijati u kontinuitetu te kurikulum u tomu pogledu čini iskorak i sustavno im pristupa u trećemu predmetnom području, a uz kritičku pismenost učenike se potiče da razviju i potrebu posjećivanja i komentiranja kulturnih događaja i manifestacija. \nKurikulum kao razvojni dokument potrebno je provjeravati i ovjeravati u praksi i na vrijeme podešavati da se ne bi ponovila praksa da dvadesetak i više godina odgađamo prilagođavanju učenja  i poučavanja osobnim i društvenim potrebama."]
[3,"Udruga autora udžbenika","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Naziv temeljnog dokumenta obrazovne reforme treba biti na hrvatskom standardnom jeziku\nPrijedlog za izmjenu termina kurikulum u kurikul\nU okviru Javnog savjetovanja o nacrtu Odluke o donošenju predmetnih kurikuluma i kurikuluma međupredmetnih tema (završava 15. prosinca 2018.) predlažemo da se  riječi naziv kurikulum i pridjev kurikularni u svim dokumentima promijeni u kurikul i kurikulni jer su ti oblici u skladu s pravilima hrvatskoga standardnog jezika dok prethodni nisu.\nOvaj prijedlog dajemo stoga  što je u stručnoj a i široj javnosti odavno poznato da je kurikulum neprilagođena tuđica u hrvatskom jeziku čija je pravilna zamjena kurikul. Taj prijedlog kroatističke struke, koja je u tome jedinstvena i o čemu je objavljeno više stručnih i znanstvenih ekspertiza i izjava, Ministarstvo znanosti i obrazovanja ignorira otkad je započeo rad na „kurikularnoj“ rerformi, i to bez ikakva uvjerljivog obrazloženja. Objašnjenje da je oblik kurikulum upotrijebljen  u Strategiji razvoja obrazovanja, znanosti i tehnologije (2014.) pa se u kasnijim dokumentima, koji se izvode iz nje, ne može mijenjati neodrživo je jer se radi o jezičnoj (ne)pravilnosti koja se razmatra i rješava na razini lekture i nema nikakvih posljedica po sadržaj pojma.\nSkrećemo pozornost da prihvaćanje odnosno odbijanje oblika kurikul – kurikulum nije samo strogo  jezični problem, nego je već preraslo u simbolično pitanje odnosa Ministarstva, a time u i hrvatske države, prema hrvatskom jeziku i cijeloj kroatističkoj struci. S gledišta identiteta hrvatskoga jezika i brige o njemu, za što se kurikulni dokumenti inače načelno opredjeljuju, nedopustivo je da temeljni dokument aktualne obrazovne reforme, koji se u cijelo hrvatsko školstvo službeno uvodi prvi put u povijesti, nosi naziv koji nije usklađen s hrvatskim standardnim jezikom. Ako se na tome ustraje, to se ne može shvatiti nikako drukčije nego kao poruka da je Ministarstvu znanosti i obrazovanja svejedno kakav se (hrvatski) jezik rabi u obrazovnom sustavu i javnosti, štoviše da potiče uvođenje u hrvatski administrativni i obrazovni jezik, čak i u temeljnim dokumentima, riječi i oblike za koje postoji stručno jednoglasje da standardnom jeziku ne pripadaju. Daljnji zaključci o utjecaju takvog stava na kulturu i  identitet hrvatskoga jezika razumljivi su sami po sebi.\nUz navedenu promjenu oblika kurikulum u kurikul predlažemo da Ministarstvo donese i posebnu izjavu  kojom se ta promjena zahtijeva u svim službenim dokumentima (zakonima i dr.) u koje je do sada, (zlo)namjerno ili nemarom, ugrađen oblik kurikulum. Izbor oblika temeljnog termina valjalo bi na prikladan način objasniti javnosti zbog čestoće uporabe termina u svakodnevnom komuniciranju. \nBudući da se Ministarstvo do sada nije očitovalo o uporabi termina kurikul – kurikulum na znanstveno osmišljen način,  prijedlog potkrepljujemo sažetkom dosadašnjih rasprava o tome:\n\nPravilno je: kurikul, kurikulni \n Neslaganja oko objavljenih kurikulnih dokumenta počinju već od samog njihova naziva. Evo nekoliko naziva dokumenata: Okvir nacionalnog kurikuluma, Nacionalni kurikulumi, Područja kurikuluma, Predmetni kurikulumi…Temeljni pojam u tim dokumentima dakle ima oblik kurikulum. On se osobito proširio pothvatom koji je započeo kao cjelovita kurikularna reforma i od njega se nije odustalo ni promjenom više  ministara znanosti i obrazovanja. Pridjev koji se izvodi od riječi kurikulum u tom nazivu glasi kurikularni. Dokumente s tim nazivom izdalo je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta (SDP), a nastavilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja (HDZ) pa riječi kurikulum i kurikularni imaju status  službenih oblika  te obvezuju sve one koji se njima koriste u službenoj uporabi. No, do sada su to bili dokumenti u nastajanju, a sada im Ministarstvo želi dati status službenih i obvezujućih dokumenata  odgojno-obrazovnog sustava na kojima se temelji obrazovna reforma koja se u sve škole, kako je najavljeno,  uvodi  šk. god. 2019./2020.\nStručnjaci kroatističke struke na ovaj problem odavno upozoravaju bez odziva. Akademik Radoslav Katičić, jedan od najvećih živućih hrvatskih jezikoslovaca, u pismu Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa (ministar Dragan Primorac), a u svojstvu predsjednika tadašnjeg Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika, na pitanje iz samog Ministarstva (2009.) iznosi mišljenje da treba rabiti oblik kurikul jer je on u skladu s pravilom o preuzimanju latinskih riječi u hrvatski jezik. U izjavi Matice hrvatske o prijedlogu kurikulne reforme iz 2016. stoji: Neprihvatljivi su pojmovi „kurikulum“, „kurikularna reforma“. U recenziji kurikula hrvatskoga jezika Razreda za filološke znanosti HAZU-a, koju je naručilo Ministarstvo (2018., ministrica Blaženka Divjak), a potpisao akademik August Kovačec, stoji: Umjesto termina „kurikulum“ koji nije tvoren u skladu s pravilima o prilagodbi latinskih riječi hrvatskomu standarnom jeziku, u lektoriranoj i recenziranoj verziji kurikulnih dokumenata treba sustavno i dosljedno koristiti termin „kurikul“.  Taj zahtjev međutim nije proveden, a nije ni objašnjeno zašto se tako ignorira HAZU kao najviša znanstvena ustanova u državi.\n       Ugledni jezikoslovci također su dali svoje posebne ekspertize. Tako Dubravka Smajić,  Irena Vodopija i Sanda Ham s Filozofskog fakulteta i Fakulteta odgojnih i obrazovnih znanosti u Osijeku u znanstvenom časopisu Jezik br. 5/2008. pišu o problemu curriculum, kurikulum, kurikul – uputnik i  pokazuju kako je u hrvatskom standardnom jeziku jedini pravilan oblik kurikul  te od hrvatskih naziva za taj dokument daju prednost riječi uputnik. Bernardina Petrović s Filozofskog fakulteta u Zagrebu u časopisu Kašić (1/2017.) objašnjava:  „Posuđenice srednjeg roda s morfemom –um (npr. metalum, elementum, pactum) iz latinskog se jezika preuzimaju bez toga morfema kao imenice muškog roda (metal, element, pakt). U skladu se s tim pravilom ponaša i curriculum koji se onda u hrvatskome jeziku prilagođava kao kurikul.“ U Hrvatskom pravopisu u izdanju Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, koji je Ministarstvo (ministar Željko Jovanović) odobrilo kao jedini službeni pravopis u hrvatskim školama 2013. i po kome se ravnaju svi udžbenici, a koji je na snazi i danas, objašnjava se zašto je pravilan oblik kurikul, a ne kurikulum. Citiramo: „Riječ curriculum neprilagođena je latinska riječ u hrvatski preuzeta iz engleskoga jezika. Kurikulum je djelomično prilagođena tuđica jer, uz to što je glasovno prilagođena, zadržava latinski završetak -um koji se u standardnom hrvatskom jeziku u takvim tuđicama izostavlja, npr. simpozij, kriterij, prezidij. Dakle, u hrvatskom standardnom jeziku pravilno je upotrebljavati samo naziv kurikul, a domaći su nazivi naukovna osnova i (nastavni) uputnik.“ \nDakle, nedvojben je stav kroatističke struke da je u hrvatskom standardnom jeziku jedini pravilan oblik riječi kurikulum jest kurikul, a Ministarstvo znanosti i obrazovanja  u više je navrata o tome i službeno obaviješteno, čak na vlastiti zahtjev.\nA kako glasi pridjev od riječi kurikul(um)? Po tvorbenim pravilima hrvatskoga standardnog jezika pridjev od kurikulum glasi kurikulum-ski. Od kurikul pridjev pak može glasiti: kurikul-ni, kurikul-ski i kurikul-arni jer su u hrvatskom jeziku pridjevi od imenica mogu tvoriti nastavcima  -ski, -ni i -arni. Jezikoslovna analiza pokazuje da je pridjev kurikularni  načinjen prema engleskom uzorku curricular reform nekritičkim dodavanjem nastavka –ni na englesku riječ curricular pa nije prihvatljiv kao ni kurikulum. A od dobro načinjenih pridjeva kurikulni i kurikulski prednost bi trebalo dati obliku kurikulni jer je nastavak –ni u tvorbi odnosnih pridjeva ove skupine u uporabi češći i izrazito je obilježje baš hrvatskoga standardnog jezika (kao npr. i pridjevi autobusni, porezni, jezični, a ne autobuski, poreski, jezički). O tome argumentirano piše i Dubravka Smajić u Jeziku br. 2-3/2016. Prema tome, nazivi kurikulum za dokument  i kurikularna reforma za proces s jezikoslovnog gledišta ne idu u standardni hrvatski jezik. Pravilno je: nacionalni kurikul, kurikulna reforma, itd.\nOstaje pitanje odakle dolazi uporno nametanje kurikuluma umjesto kurikula?  Ne može se objasniti drukčije nego da dolazi iz prostora u kojemu se donose odluke, tj. političkih krugova, potpomognutih  dijelom politiziranih i ideologiziranih pedagoga, psihologa i drugih obrazovnih stručnjaka koji sjede u ili pri državnim tijelima, utječu na donošenje zakona i propisa o obrazovanju i  imaju ulogu stručnog alibija, a očito im nije puno stalo do jezične kulture.  No, to je posebna tema, a ovdje je dovoljno reći da  barem Ministarstvo znanosti i obrazovanja, u čijoj je mjerodavnosti jezik u odgojno-obrazovnom sustavu, ne bi smjelo biti zarobljenikom takva tajnovitog djelovanja.\nZagreb, 14. prosinca 2018.\n                                                                                             Za Udrugu autora udžbenika\nProf. dr. sc. Ante Bežen, predsjednik\nDoc. dr. sc. Martina Kolar Billege,\ntajnica"]
[4,"Marija Friedrich","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","HRVATSKI JEZIK\nKako je moguće da se i dalje ustraje na nazivu kurikulum umjesto kurikul? Sam naziv ove reforme nije u skladu s hrvatskim jezikom. Jezikoslovci već godinama upozoravaju na to. Nije kurikulum nego kurikul tj. naukovna osnova.\nO tom pripada li riječ kurikulum standardnomu hrvatskom jeziku napisana je i objavljena znanstvena studija, do danas nedovedena u pitanje u jezikoslovnoj struci: Dubravka Smajić – Irena Vodopija, Curriculum, kurikulum, kurikul – uputnik, Jezik (Zagreb), 55 (2008.), br. 5, str. 181-189. U jezikoslovlju je problem tako znanstveno obrađen još 2008. godine te je zaključeno: „Nepravilno prilagođene tuđice kurikulum – uopće ne bi trebalo biti u hrvatskom jeziku“ (str. 188).\nProblemom se pozabavilo Vijeće za normu hrvatskoga standardnoga jezika dostavivši u ožujku 2009. svoje mišljenje Ministarstvu koje ga do danas ignorira – Radoslav Katičić, Vijeće za normu o nazivima kurikulum, kurikul i uputnik, Jezik (Zagreb), 57 (2010.) 2, str. 54–55. Napravljena je usporedna studija kako je pojam drugdje preveden – Vladimir Paar, Prijevod engleskoga naziva curriculum na europske jezike, Jezik (Zagreb), 57 (2010.) 2, str. 55–57.\nZašto se to onda ignorira?\nLEKTIRA:\nUz popis obveznih književnih tekstova za cjelovito čitanje, trebao bi biti istaknut i popis predloženih književnih djela za čitanje. Među tim djelima bilo je ponekih u kojima je sadržaj neprimjeren iz etičkog i odgojnog aspekta. Takva djela se ne smiju preporučati u jednoj odgojno-obrazovnoj ustanovi. Treba s popisa maknuti svako djelo koje normalizira pedofiliju, maloljetničke spolne odnose te druge nemoralne čine.\nIzdvajam neka od njih: Bitenc, Jadranko, Twist na bazenu; Šesto, Silvija, Debela (3. ciklus)\nNovak, Kristian, Črna mati zemla; Ferić, Zoran, Mišolovka za Walta Disneya (autor romana Anđeo u ofsajdu); Süskind, Patrick, Parfem; Ugrešić, Dubravka, Štefica Cvek u raljama života (autorica romana Forsiranje romana reke) (4. i 5. ciklus)\nNaprotiv, smatram da treba uključiti djela koja promiču mirotvorstvo, npr. „260 dana“ autora Marijana Gubine. Potresan autobiografski roman koji donosi dio bliže hrvatske povijesti (Domovinski rat), a poziva na ljubav i praštanje.\nMarija Friedrich, dipl.inž., majka četvero djece, predsjednica Vijeća roditelja, 14 god. radnog iskustva u nastavi"]
[5,"Marko Brajković","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","U raspravu o nacrtu Prijedloga nacionalnog kurikuluma Hrvatskog jezika nisam se uključivao jer sam vjerovao da će iskusniji kolege i cijenjeni profesori moći pronaći zajednički jezik i usuglasiti se oko prijepornih dijelova dokumenta kojim se želi unaprijediti nastava predmeta. Nažalost, što je vidljivo i u komentarima ove javne rasprave, većina je još uvijek ostala „ukopana“ u istim ideološkim rovovima kao i prije dvije godine kada su se nazirali obrisi kurikuluma. Rasprava nije nimalo konstruktivna, nego se svela na nadmetanje autoritetima i vrlo tankim argumentima. Poštujem iskustvo, znanje i želju pojedinaca da se njihov glas čuje, no uistinu bih volio da se raspravi pristupilo iz pozicije ljudi koji će prema dokumentu planirati i organizirati provođenje nastave – iz pozicije osnovnoškolskih i srednjoškolskih nastavnika i profesora koji svakodnevno rade s učenicima. Nemam ništa protiv velikih i značajnih institucija koje svojim prijedlozima žele utjecati na sadržaj dokumenta, no vidljivo je da te iste institucije ne razumiju, niti žele razumijeti, promjene do kojih je došlo u poimanju nastave jezika i književnosti u posljednjih dvadesetak godina. Njihovo viđenje jezika nije se promijenilo od 19. st. i preporodnog vremena, kada se kroz jezik gurala ideja nacionalnog ujedinjenja i stvaranja zajedničkog rječnika, pravopisa i gramatike nauštrb bogato razvijenih narječja. U suvremenom svijetu osnovna je funkcija nastave jezika KOMUNIKACIJA i STVARALAŠTVO, a književnosti poticanje na KRITIČKO PROMIŠLJANJE svijeta koji nas okružuje.\nOsvrnuo bih se na dijelove kurikuluma za koje sam siguran da su korak naprijed u nastavi Hrvatskog jezika.\n• Predmetna područja – organizacija u tri predmetna područja koja za polazište ima suvremene teorije učenja – Hrvatski jezik i komunikacija, Književnost i stvaralaštvo i Kultura i mediji\nOrganizacijom predmeta u ovako postavljenim područjima nastavni predmet ne gubi ništa od onoga što je imao do sada. Povezivanje književnosti i stvaralaštva omogućit će učenicima stvaralačko izražavanje potaknuto književnim tekstom te vlastitim doživljajima i iskustvima. Pored toga, učenik će povezivati književne tekstove sa suvremenim i osobnim kontekstom te će imati priliku objasniti vlastiti čitateljski ukus i sklonosti. Promjena je veći naglasak na kulturu i medije u čemu vidim najveći pomak u odnosu na postojeće stanje. Učenici će naučiti izabirati medijske sadržaje, kontrolirano pristupati društvenim mrežama i internetskim portalima, kritički analizirati informacije i izdvajati sadržaje koji promiču pozitivne vrijednosti i pozitivne komunikacijske obrasce. U svijetu u kojem vladaju društvene mreže, koliko god nam to smetalo ili se s time ne slagali, nužno je obrazovati učenike za prepoznavanje lažnih vijesti te suprotstavljanje stereotipima, predrasudama i govoru mržnje u virtualnom svijetu.\n• Stvaralaštvo \nKurikulum je posebno naglasio važnost učeničkog stvaralaštva. Mogu se složiti s primjedbom nekih kolega da je vrlo teško vrednovati učeničke radove, no pomnim planiranjem kriterija i jasno postavljenim pravilima možemo riješiti i taj problem. U konačnici, ishod ne mora podlijegati vrednovanju, možemo vrednovati učeničko zalaganje i uloženi trud te ukazati na mogućnosti napretka.  Važnost stvaralaštva krije se u mogućnosti funkcionalnog korištenja jezika, primjene naučenog i razvijanja originalnosti i stvaralačkog mišljenja. Učenik će slobodno raditi na temi koja mu je zanimljiva i bliska, aktivno će sudjelovati u nastavi te razvijati vlastiti stvaralački potencijal. Učenik će „izaći“ iz okvira predmeta, uočavati i povezivati jezične pojmove te korelirati s ostalim nastavnim predmetima kako bi stvorio vlastiti uradak. \n• Popis obveznih književnih tekstova za cjelovito čitanje\nZbog nemogućnosti postizanja zajedničkog dogovora oko djela koja se trebaju naći na popisu, u dokumentu postoji prošireni izborni popis. Nemogućnost dogovora dovela je do uvođenja izbornosti i odabir je prepušten nastavniku. Pri tome je naglasak na tome da učenici trebaju „čitati iz užitka“ što pred nastavnike stavlja izazov, ali i nešto što bi trebao biti i njihov zadatak – upoznavanje sa suvremenom dječjom književnosti i njezinim autorima. Koliko god izbjegavali suvremenu dječju književnost, činjenica je da je djeca vole čitati i da je vrijeme da se odmaknemo od kanonskog popisa koji se u primjeni nalazi nekoliko desetaka godina. Time se ne iskazuje prijezir prema književnoj tradiciji i neospornim književnim vrijednostima, nego se kod učenika potiče stvaranje čitalačkih navika i razvijanje vlastitog književnog ukusa."]
[6,"Marija Odak Zidanić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Dokument bi konačno valjalo lektorirati i ispraviti barem pogreške kao kurikulum i poučavanje."]
[7,"Maja Brezak Pohrebny","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","KOMENTAR UČITELJICA RN OŠ JULIJA KLOVIĆA U ZAGREBU-\n• Opis nastavnog predmeta Hrvatski jezik \n\n“Hrvatski jezik u službenoj je uporabi u Republici Hrvatskoj i jezik je na kojem se obrazuju svi učenici koji se školuju u hrvatskim školama.....\"\nDržimo izrazito važnim njegovanje materinskoga hrvatskoga jezika te poticanje razvoja “integriteta, jezičnoga i kulturnog identiteta, osjećaj domoljublja, nacionalne pripadnosti i pripadnosti višekulturnoj i višejezičnoj zajednici europskih naroda.”\nNažalost,jedino su učitelji ostali dosljedni u promicanju materinskoga jezika, a naši su učenici ( i njihovi roditelji) svakodnevno izloženi amerikanizaciji u smislu jezika i običaja putem medija.\nČini se da i ovom reformom gubimo svoj jezični identitet jer korištenjem elektroničkih medija nestaju određena hrvatska slova, a  pravopisna pravila se zanemaruju. \nDetaljnim pregledom predloženog predmetnog kurikula za hrvatski jezik i uspoređivanjem s postojećim NPIP zaključujemo da je tzv. rasterećenjem  učenika prvih razreda došlo do preopterećenja drugih razreda.\nSvi mi i generacije prije nas,učili smo pisana slova u prvom razredu i nije nam jasno zašto se to danas pokušava uskratiti novim generacijama. Zašto ih se nastoji prikazati manje sposobnima?                                              S druge strane učenici bi trebali samostalno raditi i eksperimentirati s temama koje ih zanimaju te stvarati vlastite uratke i prikupljati ih u radne mape.\nUočile smo da su sadržaji u četvrtim razredima prezahtjevni; nejasno je kako i kada djeca u dobi od 9 do10 godina snimaju audiopriloge te stvaraju fotopriče i pretražuju kontrolirano ( ?) internetske portale.\nPonuđene preporuke su izvrsne, ali nisu inovativne jer, moramo priznati da sve ono što je izvedivo, mi već odavno radimo.\nAktiv RN OŠ Julija Klovića"]
[8,"Antonija Sikavica Joler","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","U javnu raspravu o nacrtu Prijedloga nacionalnoga kurikula Hrvatskoga jezika uključujem se drugi put s obzirom da recenzije Znanstvenoga vijeća za obrazovanje i školstvo HAZU-a, koje su objavljene u dvjema knjigama („Prilozi za raspravu o obrazovnoj i kurikulnoj reformi - kritike i vizije“, Hrvatski pedagoško-književni zbor, 2017. i „Prilozi za raspravu o Cjelovitoj kurikularnoj reformi“, Sveučilište u Zagrebu, 2016.) kao ni recenzija Razreda za filološke znanosti HAZU-a ni u jednoj inačici kurikula nisu prihvaćene. U recenziji HAZU-a ističu se u ocjeni kurikula : „nedosljednosti, nesuvislosti (...), a koriste se i znanstveno neutemeljeni pojmovi“, što je nedopustivo ignoriranje akademske struke u najnovijoj inačici kurikula.\n• Odmah na početku osvrćem se na nedopustiv naziv ovoga iznimno važnoga nacionalnog dokumenta, a to je kurikulum, što je u suprotnosti s gramatičkim pravilima o tvorbi riječi hrvatskoga standardnog jezika i na što je svaki put u recenzijama i javnoj raspravi upozoreno. (A ovo je već četvrta inačica kurikula Hrvatskoga jezika.) Zašto autori novih inačica kurikula nisu slijedili preporuke koje je dao HAZU: „treba sustavno i dosljedno koristiti termin „kurikul“?!? Kako (i zašto) autori kurikula - a samim time i odgovorne osobe u Ministarstvu znanosti i obrazovanja - od učenika kao ishod njegova školovanja očekuju da „primjenjuje jezičnu normu hrvatskoga standardnog jezika: pravopisnu (...), gramatičku, leksičku i stilističku“ (str. 177.) ako ju oni sami u nazivu ovoga dokumenta ustrajno ignoriraju?!?\n• Sljedeća primjedba tehničke je prirode, ali je na nju također u recenzijama već upozoreno, a to je nepreglednost teksta ovoga dokumenta, tj. kurikula, što je osobito važno s obzirom da su zajedno predstavljeni kurikul za osnovnu školu i za gimnazije. Naime, u pregledu Sadržaja ne postoji broj stranica pojedinih naslova (od ukupno 243 stranice), što znatno otežava snalaženje, posebice zbog uglavnom tabličnoga prikaza sadržaja kurikula. U recenziji HAZU-a ističe se i: „nejasnoća i zamoran didaktički metajezik“. Također je već napisano da abecedni popis autora književnih djela nije dobro rješenje, posebice stoga što je naveden kroz cikluse, a ne po razredima, što svaki nastavnik u sklopu važećega zadanog plana i programa rada svake školske godine mora planirati. Štoviše, zašto su u razradi ishoda navedeni razredi s pripadajućim tjednim nastavnim brojem sati,  a u popisu lektirnih djela navode se ciklusi, što stvara određenu zbrku?! \n• Također se i dalje inzistira na orijentaciji na ishode učenja („dogmatski pristup“ prema recenziji HAZU-a), a ne na temeljna znanja kojima bi učenik trebao ostvariti odgojno-obrazovne ishode. HAZU u recenziji navodi da su ishodi („neodređena riječ“): „donekle primjereni i neprimjereni dobi učenika“. U kurikulu se za svaki razred uglavnom neprekidno ponavljaju - najčešće samorazumljive – fraze („čita i interpretira reprezentativne tekstove razvijajući iskustva čitanja“, „stvara pisane i govorne tekstove“, „opisuje i pripovijeda (...), analizira i uspoređuje (...), oblikuje natuknice“, „ razgovara“) uz eventualnu promjenu glagola ovisno o razredu o kojemu je riječ: „odabire informacije“ ili „istražuje informacije“ ili „prepoznaje različite moguće izvore informacija“, što su zapravo nijanse istih ili sličnih značenja riječi. (Podcrtala ASJ.)\n• U tablicama su detaljno razrađeni ishodi i razine usvojenosti, a da se tek rijetko navode sadržaji (plan i program rada) koje bi učenici trebali usvojiti kako bi se ostvarili navedeni odgojno-obrazovni ishod. Za sve razine usvojenosti ponavlja se sintagma „primjenjuje pojmove“, ali nije navedeno koje pojmove i što znači glagol 'primjenjivati' na određenoj razini. Jednako je ostao nejasan glagol 'opisivati' u sintagmama kao što je „opisuje funkcionalne stilove“ s obzirom da je učenik prethodno naučio da se opisuju osobe ili predmeti, a ne književno-znanstveni pojmovi. Također, na razine usvojenosti već je u prethodnoj javnoj raspravi i recenzijama upozoreno da one sugeriraju ocjene. Također ponovno nije pojašnjeno niti razrađeno vrednovanje ZA učenje, vrednovanje KAO učenje i vrednovanje naučenoga, nego se isto samo ponavlja u svakoj od tablica.\n• Pitanje izbornosti lektire izazvalo je velike rasprave i u okviru struke i u javnosti, koje se ovo pitanje svakako tiče jer i roditelji imaju pravo sudjelovati u odgoju i obrazovanju svoje djece (u skladu s njihovim vjerskim ili filozofskim uvjerenjima). Stoga je izbor lektirnih naslova u kurikulu prepušten nastavniku i učeniku, što nije u skladu s metodologijom nastave. Ističem dva ključna elementa potrebna u pristupu poučavanju književnosti i u popisu lektirnih autora i djela: a) dijakronijski pristup proučavanju književnosti i b) kanonski popis lektire. Popis obveznih književnih tekstova za cjelovito čitanje u 4. i 5. ciklusu ukupno sadrži 14 autora, što je iznimno malen broj (tri autora po razredu), od čega su samo dva autora iz starije hrvatske književnosti (Držić, Gundulić) na kojoj počivaju naša pismenost, kultura i tradicija. Također je i premalen broj kanonskih djela svjetske književnosti (8), što znači dva autora po razredu. Zaključak je, stoga, da bi gimnazijalci trebali godišnje pročitati samo pet obveznih djela, a sva ostala bila bi izborna. Pritom popis izbornih djela nudi mnoge naslove upitne vrijednosti (prvenstveno književno-umjetničke), a zatim zbog svoga sadržaja popis lektire otvara i čitav niz kulturoloških i svjetonazorskih pitanja uključujući i primjerenost dobi čitatelja, tj. učenika. Preporuka da: „učenike valja poticati na čitanje iz užitka“ iznimno je dvojbena u određivanju pojma užitak, posebno iz perspektive učenika. Učenik nije 'osposobljen', tj. nema potrebnih književnoteorijskih znanja da bi procijenio što je dovoljno kvalitetno da u njemu pobudi užitak radi literarnoga čitanja. Naglašavam da velik dio ponuđenih izbornih autora i djela nije još uvijek dobio potrebnu književno-znanstvenu (pr)ocjenu i recepciju a da bi postali sastavnim dijelom ovoga izbornog popisa. Također, sporna djela, koja su izazvala velike prijepore u javnosti (zbog elemenata pornografskog i pedofilskoga sadržaja), trebalo bi odbaciti, a posebice ona na koja ukazuju i uvaženi teoretičari književnosti, nositelji kolegija na hrvatskim sveučilištima. \n• Ideja da „Učitelj i nastavnik, na temelju analize potreba učenika, planira i programira poučavanje strategija kojima njihovi učenici nisu ovladali (...)“ ne pokazuje način na koji nastavnik provodi analizu niti su svi učenici u razredu jednako ovladali nastavnim sadržajima. Stoga nije jasno kako i prema kojim kriterijima nastavnik treba izraditi plan i program rada te potrebne strategije poučavanja.\n• Poveznice nastave Hrvatskoga jezika s drugim međupredmetnim temama iznimno su bitne, no postavlja se pitanje proširenja sadržaja i realnih mogućnosti ostvarivanja plana i programa rada te samim time i ostvarivanja ishoda nastave Hrvatskoga jezika gdje u prvome planu ne bi smjela biti komunikacijska komponenta. \nHAZU je u svojoj recenziji upozorio na sljedeće pa to ovim putem ponavljam i zaključno naglašavam: \n„Da bi se ova recenzija mogla smatrati pozitivnom, autori kurikula moraju ga ispraviti i dopuniti:\n1. Satnicu hrvatskoga treba povećati barem za jedan sat tjedno.\n2. Pravopisna pitanja iznimno su malo zastupljena u osnovnoj školi.\n3. Naglasna norma hrvatskoga jezika posve je izostavljena.\n4. U književnosti prevelika je izbornost u lektiri (...) uz tendenciju smanjivanja kanonskih naslova.\n5. Nedopustiv prijezir prema tradiciji i nespornim vrijednostima (uz opća mjesta i trivijalnosti).“ \nU svim kurikulnim dokumentima samo se na formalnoj razini ističe odgojno-obrazovna komponenta, što je već u svome nazivu nedjeljivo gotovo u svim stranim jezicima (education). Ova komponenta mora biti razrađena u svim predmetima i na svim razinama, a ne samo u okviru međupredmetnih tema. \nI na kraju, no ne i manje važno, jest snalaženje na internetu u potrazi za mrežnim stranicama na kojima su objavljeni kurikulni dokumenti, što je iznimno otežano (posebice uz četiri inačice, dvije javne rasprave: 2016. i 2018., dvije vrste kurikula – za OŠ i gimnazije te za strukovne škole, dva roka za e-Savjetovanje: prosinac 2018. i veljača 2019. itd.), a dostupnome dokumentu na poveznici: https://mzo.hr/sites/default/files/slike/2018/OB\nRAZOVANJE/Nacionalni-kurikulum/Predmetni-kurikul\numi/nacionalni_kurikulum_nastavnog_predmeta_hrva\ntski_jezik_cetvrta_inacicax.pdf (pristupljeno 13. XII. 2018.) nedostaju čak 74 (!) ključne stranice (od 165. do 239. stranice).\nČitanjem i proučavanjem četvrte inačice kurikula Hrvatskoga jezika u odnosu na prethodne stječe se dojam da se autori kurikula za Hrvatski jezik nisu obazirali na već navedene primjedbe nego su mijenjali samo redoslijed nastavnoga sadržaja (tema, nastavnih cjelina i nastavnih jedinica). Bilo je uputno i poželjno da su pročitali sve recenzije kurikula s obzirom da su javno objavljivane i u tiskanome izdanju izašle, a osobito je neshvatljivo da su zaobišli recenziju Razreda za filološke znanosti HAZU-a. Smatram da je temeljni dokument za nastavni predmet Hrvatski jezik nužno bitno izmijeniti i prilagoditi ga onoj metodologiji na temelju koje se još uvijek obrazuju budući nastavnici svih nastavničkih fakulteta u Republici Hrvatskoj, a učenici pripremaju za ispit držane mature - iz četvrte inačice Prijedloga kurikula Hrvatskoga jezika ne uočava se da su autori kurikula tu činjenicu uzeli u obzir pišući kurikulne dokumente. \n\nAntonia Sikavica Joler, prof.\nI. gimnazija, Zagreb"]
[9,"Marica Motik","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","PRIMJEDBE NA KURIKUL HRVATSKOG JEZIKA OD PETOG DO OSMOG RAZREDA\n              S obzirom na to da su promjene novih predmetnih kurikula još uvijek moguće, a otvorena  su i mnoga neriješena važna pitanja koja se u kreiranju obrazovnog sustava ne bi trebala zanemariti, opet se javljam u nadi da ću svojim promišljanjima, utemeljenim na  dugogodišnjem iskustvu, pomoći. \nPristup jezičnosti, odnosno učenju i poučavanju slovničkih sadržaja u razvojnom razdoblju učenika prvo je pitanje o kojemu još treba razmišljati.\nU osnovnoškolskom se uzrastu uspostavljaju svi temelji. Ako se nešto bitno izostavi, posljedice su najčešće nepopravljive. Rasterećivanje ni smanjivanje sadržaja ne bi se trebalo provoditi na štetu sustavnosti jer bi se zadiralo u temelje znanja. Ovo je kurikul čiji je cilj postaviti ishode, no to ne znači da se postavljajući ishode, ne treba imati u vidu sustavnost određenog znanja.\nU pristupu učenju i poučavanju materinskog jezika u razvojnom uzrastu djece predškolskog i osnovnoškolskog uzrasta također je važno načelo spiralnosti.\nNa jezičnosti počiva poticanje i razvoj svih ostalih intelektualnih sposobnosti, osobito sposobnosti logičkog mišljenja i zaključivanja te svega onoga što očekujemo kao ishode ukupnog odgojno-obrazovnog procesa. Učenici u osnovnoj školi gramatiku ne uče da bi nakon svakog obrazovnog ciklusa znali znanje ili ovladali ligvističkim disciplinama. Jezičnost ne podrazumijeva samo teorijska znanja. Gramatika se uči i s ciljem da se učenicima u ranom razvojnom uzrastu postavljaju predlošci na kojima će gramatički misliti onoliko koliko je to moguće u datom stupnju razvoja. To se odnosi i na sva ostala jezična područja. Rezultati nakon ovog procesa kod svakog pojedinog učenika ne moraju istodobno biti vidljivi jer je dopustiv različit tempo razvoja učenika istog uzrasta. Važne su određene aktivnosti koje dovode do promjena i veza u mozgu te zahvaljujući kojima se učenici osposobljavaju za kasnije rješavanje složenijih problema ili životnih situacija.\nJezičnost  se od početka treba usvajati holistički i spiralno.  Dijete od najranijeg razdoblja u skladu s razvojnim mogućnostima prima jezik u čitavoj njegovoj raskošnoj ukupnosti, usvajajući najprije osnovne elemente, a zatim ih, kako raste, iz godine u godinu, produbljuje i proširuje povećavajući opseg znanja, vještina i sposobnosti te razinu složenosti. \nIzostavljanje sadržaja iz područja sintakse u petom i šestom razredu napuštanje je načela  holističkog i spiralnog pristupa. Učenici se tek u sedmom razredu susreću s ustrojstvom rečenice. Takva je odluka mogla nastati na temelju pretpostavki koje ne uvažavaju svu složenost procesa učenja kao ni ulogu jezičnosti u ukupnom afektivnom i kognitivnom razvoju osobe. Imajući to i mnoge druge razloge u vidu, svi uspješniji obrazovni sustavi predviđaju znatno veću satnicu materinskog jezika nego što je satnica koju naš obrazovni sustav na kapaljku dodjeljuje hrvatskom jeziku. Time se samo nastavlja već postojeća tradicija o čijim posljedicama (niskoj razini pismenosti) sve više svjedočimo čitajući i slušajući javne nastupe. Bez obzira na navedenu činjenicu, u okvir ove iste najminimalnije moguće satnice novi kurilul predviđa uvođenje sadržaja iz popularne kulture, što vidno potiskuje područje teorije književnosti, a onaj dio koji je u ovom dokumentu još ostao često se razrađuje neegzaktnim i nejasnim jezikom tako da se s pravom možemo pitati hoće li učenici na kraju i nešto znati. Uz to što su preplavljeni trivijalni tekstovima i sadržajima, prema ovom dokumentu bi se istim tim sadržajima i u nastavi Hrvatskoga jezika i književnosti trebao dati veći značaj nego tekstovima određene estetske kvalitete, a zna se da umjetnost i sama po sebi ima ogromne učinke na intelektalni i odgojni razvoj osobe. Dakako još treba razmišljati i o drugim dvojbama nametnutim ovim Prijedlogom.\nNavodim samo neke primjere s primjedbama:                                                                               \nA.5. 1. - prepoznaje različite svrhe govorenja: osobna, obrazovna i javna  \n- primjenjuje različite govorne činove: zahtjev, isprika, zahvala i poziv  \na) Upitna je podjela svrha na osobnu, obrazovnu i javnu, no  bez obzira na to učenici u ovom uzrastu trebaju usvajati strategije aktivnog slušanja i ne trebaju se baviti teorijom slušanja.\nb) Predlažem naziv govorni oblici umjesto činovi.\nA. 5. 4. - piše pripovjedne tekstove trodijelne strukture ne postižući cjelovitost teksta i stilsku ujednačenost  \na) Pripovijedni tekst nema trodijelnu strukturu. \nA. 5. 4. - tekstovi: pisani sastavak, sažeto, opširno i stvaralačko prepričavanje, pismo\na) Sastavak je kolokvijalni naziv za vezani tip teksta. Ne postoji vrsta teksta  – sastavak u istom redu kao anegdota, priča, opis, crtica…\nA.5.6.  PREPORUKE … ,,osobni i zavičajni identitet kao dio baštine''…\na) Mislim da se treba odnositi na zavičajni a ne na osobni identit.\nB. 5. 1. - izražava doživljaj o književnome tekstu  \n- razvija sposobnost fantazijskoga mišljenja: doživljavanjem pročitanoga izražava vlastite osjećaje, stavove i vrijednosti   \n- komentira i obrazlaže vlastito razumijevanje književnoga teksta  \n- prepoznaje glavne ideje i problematiku književnoga teksta i povezuje ih sa stvarnošću   \na) Može se reći:  učenik ostvaruje emocionalnu i kognitivnu recepciju književnog teksta.\nB.5.2. - razlikuje temeljna žanrovska obilježja: poetska, prozna, dramska, na osnovi  tematike, likova i načina izlaganja, strukture teksta  \na) Tema, likovi i pripovijedne tehnike spadaju u strukturu. Struktura nije u istoj razni, stoga se ne bi trebala navoditi kao pojam istog reda.\nb) U petom razredu bez upoznavanja s temeljnim pojmovima prve razine - književnim rodovima (lirskim, epskim i dramskim) autori predlažu podjelu na poeziju, prozu i dramu opet prema obilježjima drugog reda. Tako se zamagljuju činjenice. ,,Poetska, prozna i dramska obilježja'' ne mogu se valjano razumjeti bez poznavanja obilježja književnih rodova jer se pojmovi drugog reda ne mogu razjasniti, definirati niti razumjeti bez pojmova prvog reda, a to su u ovom slučaju književni rodovi. (Što bi prema ovome bila poezija, pretpostavljam književnost u stihovima, a u stihovima može biti epski, lirski ali i dramski tekst i na temelju čega će učenik, koji se nije upoznao s obilježjima lirike,  odrediti kakvo je djelo Romeo i Julija budući da je tekst pisan u stihovima.)\nB.5.4. PREPORUKE: \na) Pojam stvaralački način izražavanja poistovjećan je s vrednovanjem pa se navodi da se stvaralačko izražavanje razlikuje od klasičnog vrednovanja, bilo koje izražavanje različito je od bilo kojeg vrednovanja, bilo ono klasično ili alternativno.                                                                       b) Nije razvidno zašto se u kurikul upisuje nešto izborno što spada u pripremu za nastavni sat i nije usustavljeno niti razrađeno, a kad je već tu zašto se ne preporučuje vrednovanje. Stvaralački se sadržaji također mogu kvalitetno sustavno planirati, pratiti i vrednovati.                                         \nc)U svim se razredima ponavlja niz nerazrađenih preporuka, sadržaja koji su se i dosad podrazumijevali u svakodnevnoj nastavnoj praksi. Ako su preporuke dio dokumenta, treba ih također razraditi. I jezične su se djelatnosti mogle znatno bolje usustaviti i razraditi po razredima. To je trebao biti iskorak ovog kurikula, što, nažalost, nije.\nC.5.2. PREPORUKA\na) Sintagma ,,aktivnostima ishoda''  ništa ne znači. Ishod nema aktivnosti – i to je jedan od primjera nerazumijevanja nazivlja. Možda se misli na aktivnosti koje dovode do ovog ishoda?\n  A. 6. 2. U popisu je tekstova izvješće.\na) prije vijesti obrađuje se izvješće? Opet se ponavlja nesustavnost. Izvješće je proširena vijest. Kako će učenik razumjeti što je izvješće ako ne zna što je vijest?\nA.6.5. \na) Glagolski se prilozi iz osmog prenose u šesti razred. U petom se navodi da se učenik izražava prezentom, futurom i perfektom. Zar se ne izražava prezentom, perfektom i futurom u svim razredima? Što ovdje znači izražava se? Povratne se ni povratno-posvojne zamjenice ne spominju kao ni kondicional drugi. Glasovne se promjene obrađuju uz službe, a ne uz padeže ni uz komparaciju pridjeva što je nelogično. Gradivu se osnovne škole pristupa isključivo prema gramatičkim disciplinama kao što je to moguće tek u srednjim školama ili na fakultetima (zanemaruje se načelo spiralnosti i holističkog pristupa jeziku).\n• Često  ,,određuje svrhu govorenja i slušanja na osobnu, obrazovnu, javnu''. \nNe predviđa se da učenik određuje vrste govora nego svrhe, valjda se mislilo na obilježja privatnog, poslovnog i javnog govora.\na) Učenik doista može u određenim situacijama razumjeti i razlikovati različite svrhe slušanja, ali pod uvjetom da je i nama koji postavljamo očekivane ishode jasno što oni trebaju razlikovati, npr. osobno, obrazovno i javno nije uvjek razlučivo i nepotrebno je na štetu puno korisnijih sadržaja baviti se nečim tako nerazlučivim. Dakle, ne bismo se u osnovnoj školi trebali baviti teorijom slušanja, ali trebali bismo učenicima omogućiti  usvajanje vještine aktivnog slušanja i ovladavati strategijama slušanja, stoga učenike u ovom slučaju treba upoznavati s određenim obrascima i procedurama aktivnog slušanja.\nb) Osobna, obrazovna, javna svrha''  navodi se i uz čitanje. Po kojim se kriterijima razvrstavaju svrhe čitanja? Čitati se može radi učenja, informiranja ili zabave, sve ove navedene svrhe mogu se odnositi na osobne interese pa su prema tome i obrazovne svrhe – osobne.  \nU ovoj su inačici Prijedloga predmetnog kurikula za Hrvatski jezik u ulozi ciljeva učenja često nejasni, nerazlučeni i nerazlučivi pojmovi!\n• Popularna književnost i trivijalni sadržaji istiskuju estetiku i teoriju književnosti. Nije nevažno što se čita. Estetski odgoj je jedno od najvažnijih načela odgoja i obrazovanja i nije svejedno na kojim se sadržajima temelji. To ne znači da u nastavne programe ne treba uvrstiti i suvremene književne i neknjiževne sadržaje. Treba, ali se također treba rukovoditi temeljnim načelima didaktike i psihologije učenja. \nA.7. 2. ..donosi niz zaključaka da bi oblikovao značenje i smisao slušanog teksta.''\na) Učenik u ovom slučaju ne oblikuje značenje, sluša tekst s već ostvarenim značenjem, on ga nakon slušanja može uočiti, ponoviti, prepričati, razumjeti, objasniti.\nA.7.5. objašnjava gramatičko ustrojstvo rečenice: predikat, subjekt, objekt\n(glagoli po predmetu radnje) i priložne oznake te atribut i apozicija na oglednim\ni čestim primjerima \na) Nije rečeno što se želi reći s glagolima po predmetu radnje, što se od učenika očekuje?\nA. 7. 5. objašnjava razliku između rečenice kao gramatičke jedinice, tj. modela kojim se ne govori i rečenice kao komunikacijske jedinice. \na) Zašto se rečenica kao gramatička jedinice ili model ne bi ostvarivala u govoru? Znači li to da se u govoru ostvaruju samo negramatički modeli rečenica? Gramatiku strukturira fonetika, fonologija, morfologija, sintaksa pa i stilistika. Zašto bi fonetika bila izvan gramatike?\nB.7. 5. - uočava strukturu književnoga teksta: fabula i kompozicija književnoga\nteksta; stih i strofa kao jedinstven i samostalan pjesnički oblik i primjenjuje\ndosad stečena znanja o književnosti\na) Je li stih uvijek samostalni oblik ili je dio pjesme? Dvojbene definicije!\nB.7.2. - obrazlaže žanrove na temelju tematike, likova i načina izlaganja.\na) Iako se lirske pjesme dijele na vrste po temi, ne može se reći razlikuje žanrove po temi kad različiti žanrovi mogu obrađivati iste teme. Podjela po temi nije opći kriterij podjele na žanrove.\nDio je zajedničkih i pojedinačni primjedaba stručne javnosti nakon prve javne rasprave uvažen, no ostalo je još dosta dvojbi u mnogim područjima pa mislim da ni ovaj Prijedlog predmetnog kurikula još uvijek nije primjerena podloga za poboljšanje nastave Hrvatskog jezika. Potrebno je razviti bolju čitalačku pismenost naših učenika što je ostvarivo usustavljivanjem i razradom komunikacijskih sadržaja i povećanjem satnice Hrvatskog jezika pritom ne narušavajući utemeljena znanja.                        \n \nMarica Motik"]
[10,"Maja Brezak Pohrebny","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Kako to da se već nakon tri mjeseca od početka eksperimentalne provedbe Škole za život zna da je provedba u ovom obliku uspješna? Već sada se najavljuje uvođenje Škole za život frontalno. Kada će se provesti evaluacija te prezentirati podatci iz eksperimentalne provedbe? Ne bi li se trebalo predvidjeti vrijeme prije frontalne provedbe za procjenu uspješnosti eksperimentalne? Trebalo bi nam biti u interesu da reformu provedemo kvalitetno jer nam je ona nužna ali s dobrom pripremom te kritičkim promišljanjem o rezultatima iz eksprimentalnih škola, a ne pošto poto."]
[11,"KSENIJA ĆOSIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Smiješno je da su predmetni kurikulumi stavljeni na javnu raspravu tijekom provođenja eksperimentalne provedbe. Tko će i kada proučiti što je provedeno, je li implementacija bila uspješna ili neuspješna? Zar ćemo u jesen svi u eksperimentalnu provedbu bez evaluacije provedenoga. Žuri se s provedbom bez evaluacija, osvrta, kritika, pohvala kao da je samo važno \"nešto\" napraviti, a nije važno kako i što kvalitetnije."]
[12,"IVANA LOVIĆ ŠTENC","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Nejasno mi je kako se ovom Odlukom može donijeti kurikulum nastavnoga predmeta kada taj isti kurikulum još nije prošao cijelu eksperimentalnu provedbu i kada djelatnici eksperimentalnih škola na njega još nisu dali svoje osvrte, savjete i dopune, a na koje bi se opet (možda) trebala provesti stručna ili barem javna rasprava. Zar se kurikulumi ne bi trebali donijeti tek nakon eksperimentalne provedbe i detaljne analize?\nIsti upit sam stavila na sve nastavne predmete razredne nastave te međupredmetne teme, obzirom da razredna nastava podrazumijeva njihovu integraciju i kompletnu provedbu. Potrebno je izraditi detaljnu analizu o novim sadržajnim promjenama u odnosu na postojeći Nastavni plan i program, planiranje integracije, organizaciju i ograničenost satnice te mogućnost cjelovite provedbe."]
[13,"Anđelka Rihtarić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nI.","Primjedbe na predloženi kurikul Hrvatskoga jezika \n1. Odnos dokumenta prema hrvatskoj jezičnoj normi \nPrvo što je nužno i obvezno učiniti jest lektoriranje dokumenta – nedopustivo je i neprihvatljivo da u javnu raspravu bude poslan dokument koji je još uvijek nelektoriran. Posebice je to porazno za dokument koji bi trebao biti ključni nacionalni dokument za podučavanje materinskoga jezika.\nDrugo što je nužno jest promjena naziva – termin „kurikulum“ višekratno je i argumentirano dokazan kao neprihvatljiv u hrvatskome jeziku – tvorbeno i uporabno. \nOd ostalih termina na koje valja stručnoj radnoj skupini za Hrvatski jezik skrenuti pozornost jest pogrešna uporaba termina „poučavanje“ umjesto „podučavanje“, o čemu je ovdje zasigurno riječ.\n\n2. Metodička utemeljenost dokumenta\nPredloženi se kurikul s metodičke strane – razvidno je – ne temelji na dosad poznatim metodikama podučavanja predmeta Hrvatski jezik. Precizno rečeno, kurikul uglavnom ruši dosad poznate i podučavane metodike na fakultetima koji pripremaju buduće učitelje i nastavnike Hrvatskoga jezika, no ne nudi novi – jasan, pregledan, stručno i znanstveno utemeljen – metodičko-didaktički sustav podučavanja. \nPrimjetan je izrazit otklon od dosadašnjega podučavanja materinskoga jezika koji se najkraće može definirati kao podučavanje jezika i podučavanje o jeziku kao sustavu – prema komunikacijskome modelu podučavanja hrvatskoga jezika. No u tome otklonu nije razvidno na kojoj je stručnoj, metodičkoj i didaktičkoj literaturi i kojim metodičkim sustavima prijedlog kurikula utemeljen. Sukladno tome, nije jasno ni kako i kada bi učitelji i nastavnici Hrvatskoga jezika trebali biti podučeni novim metodičkim modelima. \n\n3. Usmjerenost na ishode, zanemarivanje sadržaja podučavanja\nPotpuna izočnost sadržaja podučavanja te usmjerenost isključivo na ishode doživjela je već dosad brojne negativne kritike stručne i zainteresirane javnosti. Postavljam pitanje: što je loše u mogućnosti da za svaki predmet budu određeni zajednički sadržaji podučavanja, koji će vrijediti za cijelo područje države, i izborni sadržaji, koje će moći birati učitelji (i dijelom učenici) samostalno, sukladno svojim interesima, području u kojemu žive te svim ostalim mogućim čimbenicima i potrebama? Zašto ne bi u državnome školskom sustavu postojao zajednički, obvezni, dio sadržaja i izborni dio?\nTo se ne odnosi samo na predmet Hrvatski jezik, nego na sve predmete. Ovako postavljen kurikul, uz stalno naglašavan pojam autonomije učitelja, ne će pridonijeti kvaliteti i raznolikosti nastavnih procesa, kao ni njihovoj kreativnosti, već, naprotiv – neusklađenosti, neujednačenosti, nemogućnosti suradnje među školama i područjima na području Republike Hrvatske. \nPredlažem da se u kurikulu predmeta Hrvatski jezik odrede zajednički sadržaji, koji će biti obvezni za cijelo područje Republike Hrvatske, kao i mogućnost izbornih sadržaja.\n\n4. Predmetna područja\nPodjela na tri predmetna područja nije jasna niti razumljiva. Nije također jasna ni njihova stručna i znanstvena utemeljenost. Na temelju čega su određena ta tri područja – kojih stručnih i znanstvenih saznanja? I zašto su formulirani baš tako? Uvodni dio kurikula ne nudi odgovor na ta pitanja, a držim da je izrazito opasno određivati tako bitne pojmove neutemeljeno u stručnoj i znanstvenoj literaturi i dostignućima. \nPrimjerice, i nakon proučenoga čitavog teksta kurikula nije mi jasno što obuhvaća predmetno područje Književnost i stvaralaštvo. Na čije se stvaralaštvo misli u nazivu – autorsko, učeničko ili nečije treće? \nOno što će se tek pojaviti u praksi jest problem vrednovanja i ocjenjivanja učeničkih postignuća jer razrada razina usvojenosti općenita je, shematična, često nedosljedna i kao takva – nekorisna učitelju u živome nastavnom procesu. \nNejasno je – a veoma bitno – što u svakome predmetnom području znače vrste tekstova koje su navedene u pojedinim ishodima (primjerice u A.6.2. stoji. „tekstovi: izvješće, sažetak, uputa, kratka priča, radijski i televizijski prilog“). Ostvaruje li se obrada ishoda na tim tekstovima ili učenici stvaraju te tekstove? Kako bilo, zašto nije jasno navedeno koja je svrha nabrojanih tekstova?\nPredložena postotna zastupljenost pojedinih područja u nastavnoj praksi – jednostavnom matematičkom računicom – nije moguća. Ako su oblikovatelji kurikula imali na umu drukčiji način rada, u kojemu ne bi bilo matematičke računice, postavlja se pitanje tko od nas koji radimo u praksi to može i zna promijeniti i primijeniti.\n\n\n5. Područje Hrvatski jezik i komunikacija\nU ovome je području nužna temeljita preraspodjela nastavnih sadržaja. Očekivali smo da će se upravo na ovome području ostvariti to dugoočekivano rasterećenje u količini nastavnih sadržaja, u načinu njihove obrade, no iz dokumenta nije vidljivo ništa od toga, ali vidljiv je nelogičan raspored nastavnih sadržaja. Navodim samo neke primjere:\n- peti razred: \n- razred koji je i prije bio najzahtjevniji s obzirom na jezične sadržaje, sad je postao još teži: u odnosu na NPiP iz 2006. godine, dodano je poprilično nastavnih sadržaja (primjerice, tri glagolska vremena, tri vrste zamjenica)\n- pritome nije jasno kako bi se ti sadržaji trebali obrađivati, primjerice: navedeni su perfekt i futur prvi, a tvorbene sastavnice tih glagolskih vremena (glagolski pridjev radni i infintiv) nalaze se tek u šestome razredu. Ako su oblikovatelji kurikula držali da ne treba obrađivati tvorbu tih gl. oblika, zašto to nisu jasno naveli u dokumentu? A ako zaista drže da je nepotrebno obrađivati tvorbu tih gl. oblika, što je s tvrdnjom da se „kurikulom potiče usvajanje o jeziku kao sustavu“? Gdje se to načelo ostvaruje, kad se ovdje tako temeljito derogira?\n- pisanje velikoga početnog slova u imenima i nazivima: iz kurikula je potpuno nejasno što se, kada, u kojoj dubini i širini obrađuje. Prema NPiP-u iz 2006. godine, dva su temeljna pravila bila obrađivana posupno – u petome i šestom razredu – nastavni su se materijali prilagođavali tomu i sustav obrade i usvajanja nastavnih sadržaja bio je jasan. Iz prijedloga kurikula nemoguće je postaviti plan obrade jer kriterij „bližega i daljega“ nije kriterij koji bi se trebao naći kao valjan kriterij u nacionalnome dokumentu\n- zašto je značenje padeža maknuto iz petoga u sedmi razred? Kako obraditi padeže bez obrade njihova značenja, posebice dativ i lokativ? Nije li tek to puki formalizam bez jasne svrhe?\n- šesti razred:\n- nejasno je zašto su zamjenice razdijeljene na peti i šesti razred – logčno je i funkcionalno da sve zamjenice budu jednome razredu\n- zašto su glagolski prilozi u šestome razredu? Ako znamo da su glagolski prilozi čitave sažete rečenice, da zahtijevaju višu razinu razumijevanja i jezične prakse, onda je jasno da ih ne valja raditi prije sedmoga, pa i osmoga razreda\n- sedmi razred:\n- glagoli po predmetu radnje: jedina nastavna jedinica iz morfologije glagola, koja se obrađuje u šestome razredu, prebačena je u sedmi razred, ne vodeći brigu o tome da u šestome razredu u nekoliko mjesta jest bitno da znaju glagole po predmetu radnje, a za obradu objekta čak je i bolje da se gl. po predmetu radnje usvoje mnogo vremena prije jer će se uvježbati i usvojiti\n- osmi razred:\n - obrađivati glasovne promjene bez temeljnoga znanja o glasovima nefunkcionalno je i površno.\n\n6. Tvorba riječi\nIako bi ova točka trebala ići pod prethodnu, zbog njezine važnosti izdvajam ju zasebno. \nVeliki propust, naime, vidim u izbacivanju tvorbe riječi iz čitave osnovne škole. Tu se izrazito narušava načelo cjelovitosti u podučavanju jezika, ali i osposobljavanje učenika za uspješnu i svrhovitu komunikaciju. \nU općoj pošasti nekritičkoga i samoprezirućega preuzimanja riječi iz svih stranih jezika – bez imalo volje, potrebe, svijesti i truda da se u vlastitome jeziku stvaraju nove riječi – kurikul predviđa potpuno ukidanje tvorbe riječi? Zašto učenici ne bi od najranije dobi učili da postoje tvorbeni obrasci, da u svome jeziku mogu tvoriti baš sve nove riječi za kojima život svakodnevno stvara potrebu? \nUmjesto da se izbacuje svaki trag tvorbi riječi, potrebno je tvorbu riječi uključiti u sve razrede osnovnoga i srednjega obrazovanja – na primjerenim razinama, a svakako s velikom mjerom jezične produkcije. Ovako će stav da su novotvorene riječi u hrvatskome jeziku smiješne, egzotične i dobar materijal za ismijavanje postati jedini s pravom građanstva. \n\n7. Pravopisne teme u nastavi Hrvatskoga jezika\nIako sam već spomenula problem velikoga početnog slova, i ova tema zavrjeđuje zasebnu točku. Nastava pravopisa u osnovnoj i srednjoj školi, naime, nesustavna je i neuredna. Nije jasno zašto su u pojedinim razredima odabrane pojedine teme, kao ni kako koju temu obraditi u kojemu razredu. Nije to problem samo ovoga dokumenta, to je boljka koju je on naslijedio od prijašnjih dokumenata, no nije ju popravio, nego samo povećao netransparentnost. \nNužno je stoga da radna skupina koja bude uređivala dokument nakon ove rasprave napravi sljedeće:\n- temeljit pregled i analizu pravopisnoga gradiva koje se sada obrađuje u obrazovnoj okomici\n- stručni koncenzus oko tema koje obvezno treba uvrstiti u obrazovnu okomicu\n- svrhovit i funkcionalan raspored pravopisnih tema po razredima, kao i dubinu i širinu obrade pojedine teme u pojedinome razredu.\n\n8. Lektira\nO popisu djela za cjelovito čitanje bilo je najviše rasprava i kritika u stručnoj i zainteresiranoj javnosti. Razlog tomu nije slučajan: ovisno i o tome što čitamo u formativnoj dobi, oblikuje se naš habitus – osobni, socijalni, nacionalni, u konačnici i općeljudski. \nZadnja inačica kurikula ostavlja u osnovnoj školi popis od svega 14 autora, odnosno 18 književnih djela, uz uputu da u osnovnoj školi „od trećeg do osmog razreda osnovne škole učenik čita 8 cjelovitih književnih tekstova, od toga 2 obvezna književna teksta“ te barem jedno djelo po izboru. \nU zadnjoj je inačici kurikula zamjetno odlaženje u drugu krajnost: od prvoga popisa lektire, na kojemu se moglo naći mnoštvo djela bez jasnih kriterija, zadnja inačica odlazi u – nemotiviranu i nerazumljivu – minimalističku krajnost, u kojoj će se kao obvezni korpus odrediti samo dva djela po razredu godišnje. Zašto je tome tako? Čemu ovo lutanje kurikula i što ono govori o stručnoj, znanstvenoj i pedagoškoj utemeljenosti izbora? \nU ovakvome rješenje opravdano je postaviti i sljedeće pitanje: po kojim je kriterijima – stručnim, pedagoškim, estetskim itd. – odabrano upravo ovih 18 djela kao obvezni korpus djela u osnovnoj školi? \nZašto se nije nastavilo dobro rješenje iz dosadašnje prakse: uz popis obveznih djela po razredu, prilaže se i popis preporučenih djela za izborno čitanje? Držim da je takav popis – svakako utemeljen na jasnim i stručnim kriterijima te uz koncenzus struke – dobra preporuka struke za rad u školama. \nNužno je stoga u popisima djela za cjelovito čitanje učiniti sljedeće:\n- provesti minimum akademske korektnosti u točnome citiranju i poštovanju autorskih prava – o čemu i kurikul govori na nekoliko mjesta! – i navesti točno i ispravno imena autora i naslove njihovih djela (primjerice, Ivana Brlić Mažuranić nije napisala djelo „Šegrt Hlapić“, nego djelo pod naslovom „Čudnovate zgode šegrta Hlapića“)\n- analizirati i usuglasiti kriterije po kojima će se književna djela za cjelovito čitanje uvrstiti na popis za obvezno čitanje – u tome procesu valja konzultirati široku stručnu bazu – od provedenih istraživanja, mišljenja učitelja praktičara, mišljenja sveučilišnih profesora, stručnih suradnika knjižničara, kulturnih djelatnika itd., te u izboru postići širok društveni koncenzus. Bio bi to kanon književnih djela po načelu: Koja djela mi kao društvo i mi kao podučavatelji želimo da naši učenici obvezno pročitaju prije izlaska iz dvanaestgodišnjega školovanja? \nVažno je također reći da je korpus od obveznih 18 djela u osam godina školovanja svakako premalen, presiromašan i ne vidim razloga da se on ne poveća. Dapače, držim da je to itekako potrebno.\nKurikul sad preporučuje da učitelji motiviraju učenike na čitanje više od jednoga djela po izboru godišnje – zašto se ograničujemo samo na jedno djelo? Ne podilazimo li time kulturi nečitanja i neprijateljskoga stava prema čitanju, koji nas sve više zahvaća? \n- jednako kao popis obveznih djela, valja načiniti i popis preporučenih djela za čitanje – prema već navedenim kriterijima: kvaliteti djela, koncenzusa struke, dobrobiti i primjerenosti učeničkoj dobi. Takav bi popis bio dragocjen i veoma potreban alat učiteljima u svakodnevnome radu. \n\nZaključne napomene\nMnogo je još primjedaba i korekcija koje su u ovome dokumentu nužne. Zaključujem da je dokumentu potrebna temeljita, stručno i znanstveno utemeljena revizija i dorada, vođena sljedećim odrednicama:\n1. Dorada – kao ni javna rasprava – ne bi smjela biti izvođena sada, krajem prvoga polugodišta eksperimentalne primjene kurikula. Ako je tome tako, čemu služi eksperimentalna provedba kurikula? Kome će i kada učitelji iz eksperimentalnih škola moći prenijeti svoja iskustva, primjedbe i prijedloge, ako se kurikul bude dorađivao i donio u siječnju 2019. godine? Na temelju čega će radna skupina dorađivati kurikul? Samo na temelju naših komentara i osobnih procjena? I opet dolazimo do pitanja čemu služi eksperimentalna godina rada ako se rezultati eksperimenta nigdje ne će primjenjivati.\n2. Sastav radnih skupina: pohvalno je da su u radnim skupinama učitelji praktičari. No oni sami nisu ni izdaleka dovoljni da bi se donio pouzdan i kvalitetan nacionalni dokument ove razine. U radne skupine svakako treba uključiti i članove znanstvene zajednice, metodičare, dokimologe, psihologe, razvojne psihologe, edukacijsko-rehabilitacijske stručnjake itd. \n3. Metodologija izrade kurikula treba se bitno mijenjati. Nacionalni dokument mora biti jasan, precizan, ne smije dopuštati osobna tumačenja niti izazivati tolike dvojbe u primjeni. \n4. I na kraju, bez dviju ključnih promjena u praksi, i najbolji je kurikul osuđen na propast. Ta su dva ključna poteza: 1. reforma studija koji obrazuju buduće učitelje i nastavnike i 2. povećanje satnice Hrvatskoga jezika."]
[14,"Marija Odak Zidanić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nI.","Kao učitelj u jednoj od škola u kojima se provodi eksperimentalni program Škola za život, moram se zapitati koja je svrha eksperimenta ako se prije kraja prvoga polugodišta prve školske godine u kojemu se eksperiment provodi donosi ova Odluka i predmetni kurikuli. Čemu provoditi eksperiment ako su kurikuli već doneseni bez da su učitelji u „školama za život“ dali bilo kakvu povratnu informaciju?"]
[15,"Maja Brezak Pohrebny","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nI.","DA  reformi koja: \n- rasterećuje učenike i učitelje\n- zaštićuje učenike i učitelje  \n- motivira učitelje \n- vraća poštovanje prema učiteljima\n- donosi predmetne kurikule nakon evaluacije eksperimentalne nastave\n\n                 OSVRT UČITELJICA RN OŠ JULIJA KLOVIĆA U ZAGREBU\n               NA PRIJEDLOG CJELOVITE KURIKULSKE OBRAZOVNE REFORME\n                                                          ILI „ŠKOLE ZA ŽIVOT“\nAktiv RN OŠ Julija Klovića u sastavu 16 učiteljica ( VŠS, VSS i učitelji mentori ) s različitim brojem godina radnoga iskustva (od 5 do 35) svojim osvrtom i primjedbama na prijedlog predmetnih kurikula žele doprinijeti poboljšanju navedene reforme.\nProučavanjem predloženih predmetnih kurikula i uspoređivanjem s postojećim NPP za osnovnu školu iz 2006.g. uočili smo i zaključili sljedeće:\n* nastavni sadržaji iz NPP- a i predloženi predmetni kurikuli nisu znatno promijenjeni, ali je dio sadržaja prezahtjevan za pojedini uzrast te ga je potrebno ispraviti ,\n* Škola za život nastoji usvajanje novih nastavnih sadržaja provesti istraživačkim načinom učenja (s kojim se slažemo i kad je moguće provodimo ga), međutim, on je teško primjenjiv jer su predloženi sadržaji preopširni što je s obzirom na satnicu neizvedivo. Također treba imati u vidu emocionalnu, mentalnu i socijalnu zrelost djeteta kako bi samostalno učenje i istraživanje bilo uspješno. Dosadašnje iskustvo nam je pokazalo da je većini učenika takav način rada prezahtjevan i brzo odustaju. Za takav način rada nedostaju nam materijalna i financijska sredstva koja su neophodna za potrošni materijal, potreban pribor i opremanje učionica u kojima bi djeca sigurno uz stručno vodstvo mogla proučavati, istraživati i stjecati nova znanja,\n* ako se satnica neće mijenjati, cjelodnevna nastava bila bi bolje rješenje od produženog boravka jer bi se poučavanje provodilo ravnomjerno tijekom cijeloga dana , a učitelji bi imali više vremena za kvalitetniju pripremu nastave kada bi u zaduženju imali manje nastavnih predmeta\n* radi utvrđivanja nastavnih sadržaja i usvajanja istraživanjem prikupljenih podataka potrebno je povećati broj sati vježbanja i ponavljanja ( Repetitio est mater studiorum.),\n* sve učiteljice naše škole su informatički pismene i koriste novu tehnologiju te smatraju kako je u 21.st. nužno osposobiti učenike za uporabu elektroničkih medija, ali korištenje tehnologije mora biti umjereno i kontrolirano, a ne temelj procesa učenja. Učenici već sada imaju sve više poteškoća s grubom i finom motorikom, grafomotorikom, usmenim izražavanjem, koncentracijom i socijalnim vještinama. Bilo bi dobro uzeti u obzir mišljenja neuroznanstvenika i psihologa, temeljena na istraživanjima, o štetnosti prekomjerne uporabe i izloženosti električnim medijima na dječji mozak u razvoju. Uporaba tehnologije loše utječe na kreativnost djece, a zabilježen je i porast djece s poremećajem vida.,\n* postavlja se i pitanje održavanja školskih računala, tableta i ostalih uređaja, jer ih sada nitko ne održava; mnoge škole su stare i nemaju dobre internetske veze,\n* dokazano je kako je kretanje u razvojnoj dobi usko povezano s razvojem mentalnih sposobnosti, a današnja djeca se sve manje kreću te predlažemo povećanje broja sati TZK-e odnosno svakodnevno vježbanje\n* potrebno je povećati broj sati likovne i glazbene kulture u 1. i 2. razredu jer se djeca te dobi tako najlakše i najbolje izražavaju\n* predložena izvanučionička nastava je kvalitetan način stjecanja znanja i potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice - u potpunosti se slažemo s preporukama za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda Kulturnih sadržaja ( posjetima likovnim izložbama,dječjim književnim, filmskim, edukacijskim, tradicijskim festivalima, kulturnim projektima namijenjenim djeci) no situacija u državi pokazuje sve slabiju platežnu moć roditelja i teško je provediva,\n* učitelji su preopterećeni planiranjima, edukacijama, pripremanjem različitih materijala za provedbe istraživanja, raznoraznim praćenjima, organizacijama IUN-e , inicijalnim provjeravanjima, vođenjima i pisanjima bilješki, izvješća, različitih zapisnika i ostalih administrativnih poslova i sve se manje mogu posvetiti poučavanju i svojim učenicima, a tjedno zaduženje od 19 sati ostalih poslova je nedovoljno za obavljanje gore navedenih poslova pa učitelji koriste svoje slobodno vrijeme. Treba li ovome dodati               razgovore s roditeljima kojima danas učitelji služe kao svojevrstan „ispušni ventil“ i moramo im biti    dostupni 24 sata?\n* osobito nas vrijeđaju rečenice iz dijela Uloga učitelja i nastavnika koje kažu: „ Odnosi između učenika i učitelja temelje se na međusobnome poštovanju, povjerenju, uvažavanju i dobroj volji. Prema svim se učenicima postupa bez predrasuda, pravedno i jednako, bez obzira na njihove različitosti i osobnosti, radi poticanja samoinicijativnosti, razvoja samopouzdanja i preuzimanja odgovornosti.\" Zar su hrvatski učitelji (barem veći dio) do sada drukčije radili????\nOd ove smo reforme očekivale rasterećenje, kako učenika tako i učitelja, poboljšanje učiteljskog statusa u društvu, upravo onako kako to izgleda u „školama u svijetu“ što neki podržavatelji ove reforme rado naglašavaju."]
[16,"Margareta Princip","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nII.","Lijep pozdrav svima ..Moje ime je Margareta Princip ,zaposlena sam u I.gimnaziji  Osijek koja je od ove školske godine u eksperimentalnom programu . Imam se potrebu osvrnuti na dokument ,ali i komentirati što je on donio nama , nastavnicima Hrvatskoga jezika ,ali i učenicima .Voljela bih kada bismo svi bili pozitivniji glede promjena koje nam se događaju ,ali i koje su nužne ..ne sad ,bile su nužne jučer .Dokument polazi od ishoda i jasno propisuje što i u kojem ciklusu je potrebno  ostvariti.Možemo se složiti s tim da je na dokumentu potrebno još raditi ,dorađivati ga ..Međutim ,mislim da je najvažnije  da je on  donio ono rasterećenje koje silno priželjkujemo posljednjh 20ak godina(sama radim otprilike toliko u sustavu ) . U trenutku uvođenja edukacije svi smo bili pomalo uplašeni ,ali i ushićeni jer smo željeli  kao škola činiti i provoditi promjenu .Svaka je promjena  spora ,ali nam je potrebna jer svijet ide naprijed ,a mi kao da smo zaglavili u prostoru i vremenu .Imam potrebu reći i ovdje ,a rekla sam to gdje god sam mogla ,da smo ulaskom u eksperiment poslani u Svemir..izašli smo iz nekih crnih rupa i imamo priliku istraživati ,učiti, raditi na sebi,mijenjati se  i dati učenicima veće ,drugačije i bolje mogućnosti za učenje i osobni napredak .Moramo priznati svi skupa da su posljednjih godina  učenici sve manje motivirani . U ovom su programu učenici sretniji ,zadovoljniji ,rasterećeniji ,a ono što smo mi dobili je ono što smo oduvijek priželjkivali..AUTONOMIJA . Ne propisuju se sadržaji ,nego ih mi sami biramo i određujemo prema ishodima.Zar to ne želi svatko od nas ? Nema više mučenja s nekoliko desetaka  obveznih  lektirnih djela  koje učenici i ne pročitaju jer nemaju kada pročitati! \nZavršila bih s rečenicom jedne učenice prvoga razreda koja je i prošle godine bila prvi ,ali po starom programu.Ona kaže: \"Profesorice ,sad imam volje učiti i raditi Hrvatski .Ono prošle godine bilo je mučenje..Sretna sam što sam zavoljela ovaj predmet i što postoji način da nam on bude bliži .\"\n Mislim da smo sada dobili priliku i da ju moramo iskoristiti u svrhu poboljšanja sustava i onoga što svi s ljubavlju radimo ."]
[17,"Snježana Čubrilo","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIV.","Kurikularne dokumente čitam i pratim promjene otkako je reforma počela i dokumenti su nam bili dostupni, dakle, godinama. Dokumenti su složeni, iziskuju vrijeme za sagledavanje i procjenu sustava i konkretnih sastavnica, što ozbiljno shvaćam. Razumijem i prihvaćam sustav osmišljen kurikularnim dokumentima, uočavam i manje nedostatke koje ne želim popisivati ni navoditi jer ih je moguće otkloniti u praksi. Vjerujem da ćemo svi biti u mogućnosti predlagati pozitivne promjene kada dokument \"zaživi\" u praksi u svim školama. Moj je čvrsti stav da je i ranije trebalo krenuti s provedbom kako bismo danas već imali šira iskustva, ne samo ona iz eksperimentalne provedbe. \nVjerujem da će nakon edukacija svima biti jasno da kurikularni dokumenti nisu isključivo popisi sadržaja gramatičkih, književnoteorijskih pojmova i lektirnih naslova. Pristup književnom i neknjiževnom tekstu koji se temelji prvenstvenu na doživljaju teksta je neophodan za učeničko razumijevanje, interpretaciju i stvaralački poticaj. U jezično-komunikacijskom području najvažnijim smatram da učenik nakon razumijevanja jezične činjenice može istu primijeniti u svom izražavanju. Ovo su samo neki primjeri. Mislim da dokumenti vode takvim ciljevima i potpuno podržavam i radujem se Školi za život.\nSnježana Čubrilo"]
[18,"Marinko Plazibat","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma Hrvatski jezik","Poučavam učenike od petoga do osmoga razreda i Prijedlogu predmetnog kurikuluma Hrvatski jezik dajem načelnu ali široku potporu, uz razumljivo očekivanje da se na kurikulu nastavi raditi i poboljšavati ga uvažavajući iskustva u konkretnomu nastavnom radu. Po momu mišljenju, riječ je o suvremenom, uistinu reformskom, svježemu i osmišljenomu dokumentu prilagođenomu učeniku našega doba, kojega možemo prihvatiti samo ako ga doista razumijemo idejno i koncepcijski, kao cjelinu s određenim ciljevima, ishodima, načinima rada, vrednovanjem,  i ako razumijemo današnje dijete. Dokument je to koji je samo ponegdje možda i djetinjast, vjerojatno i preopširan, katkad vjerojatno nejasan, no čini se da je to upravo posljedica da se bolje objasni i pomogne prihvatiti to reformsko, te da to u ovoj fazi više pomaže nego odmaže.  Međutim, njegovo prihvaćanje ne ovisi samo o prosvjetnim radnicima, nego i o društvo u cjelini, a tu bi već moglo biti mnogo problema...\n\nUVODNO\nSudjelujući  u izradi Prijedloga kao većinski zastupljeni autori ili (prije svega na svojim stručnim skupovima ) prvi predlagatelji  i najbrojniji recenzenti, učitelji (podrazumijevaju se i nastavnici) napokon su dobili mjesto koje u svakoj reformi školstva trebaju imati. Ljudi koji su duboko „unutra“, „na prvoj crti“, i stručni i iskusni, moraju se dovoljno čuti. Jer oni, između ostaloga, znaju da učenici (prosječno): vrlo malo i loše (bez odgovarajućega razumijevanja teksta) čitaju, teško pisano sastavljaju smislen i cjelovit tekst, pišu s mnogo pravopisnih i gramatičkih pogrešaka, najčešće nisu sposobno izreći tečan niz od pet povezanih rečenica o poznatoj temi, nemaju razvijene kritičke i stvaralačke sposobnosti, ne snalaze se u medijskomu prostoru. \nOvo su činjenice koje znanstvenici, umjetnici i (drugi) stručnjaci i „stručnjaci“ manje ili više također znaju, ali ih svakodnevno - ne doživljavaju. Ne doživljavaju i ne razumiju njegove nijanse i praktične kontekste.  Jer doktorirali su na Maruliću, ili Zoraniću, ili Kranjčeviću itd., i njima se – zar to nije logično - moraju baviti i svi osnovnoškolci. A škola i učitelji trebaju  im da to odrade. Tako su se dosad postavljali, u svim prethodnim pokušajima reforme, pa i tijekom ove.\nNaprotiv – učitelji, pa i  autori predloženoga kurikula Hrvatskoga jezika, bez ikakve dvojbe trebaju znanstvenike (i mnoge druge). Ali da im služe kao pomoć, ne kao nadređeni. U konkretnoj situaciji – za osnovnu školu, na koju ću se ovdje ograničiti, ne zalazeći u područja o kojima manje znam, trebaju prije svega metodičare, jezikoslovce, psihologe, defektologe. Ostale, u ovomu trenutku, autori kurikula trebaju mnogo manje. (Što ne znači da svaku, bilo čiju, primjedbu, ne treba uvažiti ako doprinosi poboljšanju dokumenta; i u ovomu e-savjetovanju nailazim na vrlo smislene i upotrebljive primjedbe.)\n\nPREDMETNA PODRUČJA\nU prijedlogu kurikula za Hrvatski jezik prepoznajem i podržavam jednostavnu, učiteljsku, aktualnu i smislenu ideju, pretočenu u stvaranje triju njoj odgovarajućih predmetnih nastavnih područja: \n1. jezik nam je sredstvo komunikacije (ne samo sporazumijevanja), stoga o njemu moramo nešto (ali ne bilo što i baš sve) znati (HRVATSKI JEZIK I KOMUNIKACIJA)\n2. moramo ga čitanjem i stvaranjem obogaćivati i što sadržajnije i efikasnije upotrebljavati (KNJIŽEVNOST I STVARANJE)\n3. nužno je pritom osvješćivati u kojemu nam jezik i književnost obliku i u kojemu okružju trebaju (KULTURA I MEDIJI) \n\nPremda se uvijek govori o potrebi međusobnoga povezivanja različitih predmetnih područja, i premda je to svaki učitelj češće ili rjeđe radio, trenutačno uvijek postoji i relativno jaka podjela između književnosti i lektire, jezika i jezičnoga izražavanja, a osobito je od drugih predmetnih područja izdvojena medijska kultura, kao nekakvo strano tijelo za koje unutar satnice nema dovoljno mjesta, bez obzira na raširenu svijest o nasušnoj potrebi opsežnijega poučavanja o medijima. Nova podjela donosi manje granica među područjima, labavije veze sadržaja, više slobode učiteljima, širenje konteksta naučenoga i dodatni smisao poučavanja. Na tragu je onoga što nas ionako vrlo, vrlo skoro čeka – nestajanju tvrdih linija (i) među nastavnim predmetima.\n\n1. NAGLASAK NA KOMUNIKACIJI\nPo prvi put se u programskomu/kurikulskomu dokumentu započinje nizanjem – čime se zapravo naglašava njihova važnost – naziva područja i ishoda koji se tiču komunikacije, onima koje najviše (iako ne u potpunosti) „pokriva“ sadašnje izražavanje i stvaranje. Tek nakon toga slijede ishodi koji se tiču sadašnjega područja jezika čime se snažno ističe da poznavanje gramatike nije samo sebi svrhom, nego da je u službi nečega što nam je u svakodnevnomu životu važnije, da nam ona služi kako bi naša komunikacija bila preciznija i točnija. \nJoš je uočljivije dano na značaju komunikaciji time što je smanjena količina sadržaja jezika kojima se u nastavi treba posvetiti, i time što je stvaranje postalo dio drugoga predmetnoga područja (B. Književnost i stvaranje), pa je preostali prostor mnogo više dobilo izražavanje. Nije ovdje nevažno napomenuti i da je redovit raspored ishoda sljedeći: razgovor, slušanje, govorenje, čitanje, pisanje, čime se također sugerira i redoslijed njihove važnosti.\n\n2. ČITATI S UŽITKOM\nPremda je jasno da književnoumjetnički tekst nije nešto što će svi hrvatski građani, za razliku od uporabe jezika kao sredstva sporazumijevanja, imati na svakodnevnomu „meniju“ te je on u određenomu smislu sekundaran, u prijedlogu novoga kurikula više se puta naglašava da je jedno od polazišta poučavanja i učenja tekst, te da je jedan od ishoda vrlo često – „čita s užitkom“. Naivno? Nemoguće? No, nije li upravo ovo točka od koje treba krenuti kad se hvatamo u koštac s književnim tekstom?!\nMnogi među uključenima u raspravu spominju kao velik problem navodnu nemjerljivost spomenutoga ishoda. No čini se da autorice s tim nemaju problema. Dapače, one nude i rješenje – književni tekst čitajte da biste o njemu razgovarali, raspravljali, jedni druge slušali, govorili, uspoređivali, objašnjavali, predlagali rješenja…, odnosno povezivali ga s konkretnim životnim situacijama, s različitim kontekstima – književnim, medijskim, društvenim… Svrha čitanja nije da naučimo sva stilska izražajna sredstva, ritmičke elemente, vrste karakterizacija i sl., ili sve pripadnike i obilježja svih književnopovijesnih razdoblja, nego da nam pomogne, da nas razvija, da nas obogaćuje, da nas zabavi. I voljet ćemo čitati ako to i dobivamo. A ako svrhu čitanja doživljavamo ovako, i ako nam je cilj da učenici zavole čitanje, da čitaju s užitkom, tekstovi u čitankama i lektirni naslovi tomu moraju biti prilagođeni. Odnosno – učenicima, a ne sveučilišnim profesorima i roditeljima. \nA učenik koji više uživa u umjetnosti, u stvaranju, željet će, moći i znati i sam stvarati. Ili, riječima autorica: „Učenik se stvaralački izražava prema vlastitome interesu potaknut različitim iskustvima i doživljajima tijekom učenja i poučavanja.“ On će – ako ovako pristupimo književnomu tekstu i stvaranju - više istraživati, eksperimentirati, samostalno raditi i stvarati, neopterećen ocjenom jer za stvaranje nije predviđeno vrednovanje osim u slučajevima učenikova „iznimnoga truda“. \nNo, doista, kako vrednovati i ocijeniti količinu i kakvoću „čitanja s užitkom“? Ako smo opterećeni peticama, četvorkama itd., teško. Možda opisnom ocjenom, pa kad se zbroje… Ili ih ipak uopće ne treba zbrajati, ali svejedno su korisne i važne, ili bi barem učiteljima književnosti trebale biti važnije od (hm, mjerljive) činjenice da netko prepoznaje metaforu ili onomatopeju. \n\n3. MEDIJI SE NE SMIJU IZBACITI\nPremda svakako treba razmotriti i druge mogućnosti rasporeda nastavnih sadržaja u neka druga predmetna područja, pritom u ovomu trenutku, kad ne postoji već 20-ak godina nužan samostalni nastavni predmet o medijskoj kulturi - a tomu se u skorije vrijeme ne možemo nadati - (predviđeno) povećanje broja nastavnih sati za ovo područje, umjesto za pluskvamperfekt, imperfekt i neke druge sadržaje, naprosto je nužno. I to upravo u satnici Hrvatskoga jezika jer su učitelji hrvatskoga jezika za to jedini dovoljno (ili donekle) osposobljeni.\nJezik/tekst u medijima, u drugim umjetnostima, u popularnoj i „svakodnevnoj“ kulturu ima, naravno, drukčiji ulogu nego u književnosti. „Predmetno područje Kultura i mediji temelji se na razumijevanju teksta u različitim društvenim, kulturnim i međukulturnim kontekstima. Predmetnim se područjem potiče razvoj znanja o sebi i drugima, uvažavanje različitih uvjerenja i vrijednosti te se omogućuje djelovanje u društvenoj zajednici.“ (C. STRUKTURA - PREDMETNA PODRUČJA PREDMETNOG KURIKULUMA ). Već u ovim rečenicama iz prijedloga kurikula može se zamijetiti koliko i u ovomu području autorice imaju na pameti krajnji smisao učenja i poučavanja. Ponovno do izražaja dolazi snažno nastojanje da se učenik u školi razvija i obogaćuje, da svoja znanja i vještine primjenjuje u svakodnevnomu životu, da razumije da mu ona služe u sveukupnom životnomu kontekstu. \nS tim u svezi kao dio sadržaja na kojima se radi predviđeni su i blogovi, dnevnici, recepti i sl. Osim već uobičajenim medijskim sadržajima kao što su tisak, film ili radio prisutnije je i bavljenje popularnom kulturom i drugim umjetnostima. Pritom se podjednako potiče i neposredan kontakt s ovim sadržajima (odlasci na izložbe, na književne susrete i sl.), „klasični“ dodir s tiskanim tekstom i internetsko pretraživanje. Snažno se naglašava, ovisno o uzrastu, samostalno traženje, uspoređivanje, istraživanje, vrednovanje, upotreba... informacija, a potom i samostalno stvaranje različitih medijskih i drugih sadržaja.\n\nVREDNOVANJE U HRVATSKOMU DRUŠTVU\n„Za koju je to ocjenu?“ Potreba za peticama, pritisak da se one dijele šakom i kapom, pritisak stalnoga propitivanja i popuštanja, prijetnje…\nNa „peticama“ svaka reforma u Hrvatskoj može pasti. Ovaj kurikul također ima taj problem i bit će veliki izazov naučiti Hrvatsku (samo)vrednovanju, a ne ocjenjivanju…\n\nMarinko Plazibat"]
[19,"Maja Havrle","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma Hrvatski jezik","Predmetni kurikulum Hrvatski jezik iskorak je u osuvremenjivanju nastave i pristupu predmetu. \nNaglasak na razvijanju sposobnosti i vještine uporabe jezika u različitim životnim, svakodnevnim komunikacijskim situacijama; na razvijanju čitalačke pismenosti i kulture, istraživanju iskustava i ideja književnosti; na poticanju i vrednovanju vlastitoga stvaralaštva i stvaralaštva drugoga te na razumijevanju teksta u različitim kulturnim, međukulturnim i društvenim kontekstima (navedeno u ciljevima predmeta) svjedoči o rasterećivanju sadržaja i većoj autonomiji nastavnika, u skladu sa suvremenim metodičkim pristupima. \nPozitivnim ocjenjujem pristup u kojem je tekst temelj učenja i poučavanja. Na tekstu (književnome, obavijesnom ili medijskom) poučavaju se i razvijaju vještine slušanja, čitanja, pisanja i govorenja; vještine razumijevanja teksta (izdvajanje ključnih riječi, pravljenje bilježaka, sažetaka, izricanje glavnih ideja svojim riječima); iskazivanje vlastitoga mišljenja o tekstu (o njegovoj književnoj ili obavijesnoj vrijednosti); uspoređivanje s drugim tekstovima; dovođenje teksta u vezu s prethodno stečenim znanjem, s vlastitim iskustvom, s rješavanjem problemske situacije i slično.\nPosebno pohvaljujem komunikacijsko-funkcionalni pristup poučavanju gramatike u kojem se jezično gradivo ne uči izdvojeno iz konteksta da bi se vrste riječi, padežni ili glagolski oblici razvrstavali u tablice, ili da bi se u rečenici analizirala služba riječi, nego da učenik stvara tekst na standardnome hrvatskom jeziku u skladu s pravopisnim/pravogovornim i ostalim gramatičkim pravilima. \nPozitivno je isticanje usmene i pismene komunikacija u svakodnevnim životnim situacijama u kojima učenik treba izreći svoje potrebe, misli ili osjećaje (zamoliti što, popuniti obrazac, protumačiti tekst u kojem su slike, dijagrami, različiti izdvojeni tekstni okviri; predstaviti što, raspraviti o čemu, argumentirati svoj stav...).\nPohvaljujem nastojanje da se u učenika razvijaju čitateljske navike i kultura čitanja poticanjem na čitanje iz užitka te izborom djela za čitanje u skladu s dobi, interesom i spoznajnim mogućnostima učenika.\nPozitivnim držim uvođenje medijskih i popularnokulturnih tekstova koji su učenicima znatno bliži jer su njima svakodnevno okruženi i svakodnevno su im izloženi pa tako učenici tekstove dovode u vezu sa svojim iskustvom i ostalim tekstovima, odnosno književnim, kulturnim, društvenim i ekonomskim kontekstom te procjenjuju njihove poruke i utjecaj na oblikovanje mišljenja, stavova, pa čak i na stvaranje stereotipa i predrasuda.\nMišljenja sam da je ovaj dokument dobar temelj koji će se razvijati i nadograđivati na osnovi sustavnih povratnih informacija učenika te učitelja i nastavnika koji će ga provoditi."]
[20,"Maja Brezak Pohrebny","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma Hrvatski jezik","KOMENTAR UČITELJICA RN OŠ JULIJA KLOVIĆA U ZAGREBU-\n“Hrvatski jezik u službenoj je uporabi u Republici Hrvatskoj i jezik je na kojem se obrazuju svi učenici koji se školuju u hrvatskim školama.....\"\nDržimo izrazito važnim njegovanje materinskoga hrvatskoga jezika te poticanje razvoja “integriteta, jezičnoga i kulturnog identiteta, osjećaj domoljublja, nacionalne pripadnosti i pripadnosti višekulturnoj i višejezičnoj zajednici europskih naroda.”\nNažalost,jedino su učitelji ostali dosljedni u promicanju materinskoga jezika, a naši su učenici ( i njihovi roditelji) svakodnevno izloženi amerikanizaciji u smislu jezika i običaja putem medija.\nČini se da i ovom reformom gubimo svoj jezični identitet jer korištenjem elektroničkih medija nestaju određena hrvatska slova, a  pravopisna pravila se zanemaruju. \nDetaljnim pregledom predloženog predmetnog kurikula za hrvatski jezik i uspoređivanjem s postojećim NPIP zaključujemo da je tzv. rasterećenjem  učenika prvih razreda došlo do preopterećenja drugih razreda.\nSvi mi i generacije prije nas,učili smo pisana slova u prvom razredu i nije nam jasno zašto se to danas pokušava uskratiti novim generacijama. Zašto ih se nastoji prikazati manje sposobnima?                                              S druge strane učenici bi trebali samostalno raditi i eksperimentirati s temama koje ih zanimaju te stvarati vlastite uratke i prikupljati ih u radne mape.\nUočile smo da su sadržaji u četvrtim razredima prezahtjevni; nejasno je kako i kada djeca u dobi od 9 do10 godina snimaju audiopriloge te stvaraju fotopriče i pretražuju kontrolirano ( ?) internetske portale.\nPonuđene preporuke su izvrsne, ali nisu inovativne jer, moramo priznati da sve ono što je izvedivo, mi već odavno radimo.\nAktiv RN OŠ Julija Klovića"]
[21,"Liljana Benčik","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma Hrvatski jezik","Poštovani!\nPremalo prostora posvećeno je pisanju, odnosno Pravopisu i Gramatici,  kao da učenicima pisanje neće trebati, jer će se pretežno služiti tipkovnicom. Pravopis nije samo pisanje rukom, pravopis se očituje i kod pisanja tipkovnicom, mada postoje  programi koji ispravljaju pravopisne i gramatičke pogreške. Međutim  svjedoci smo svakodnevno polupismenim tekstovima po društvenim mrežama upravo iz nepoznavanja pravopisa i gramatike. Stoga mislim da djecu treba učiti ne samo pravilnom pisanju, nego i gramatici.\nPodjela područja na \nHrvatski jezik i komunikacija\nKnjiževnost i stvaralaštvo\nKultura i mediji\nje nedovoljna, jer ima malo pravopisa i gramatike. Uključen je u nastavni program 2.3.i 4. razreda, ali nedovoljno.\nViše bi odgovarala podjela  po prijedlogu dr. Srećka Listeša i mojoj nadopuni na ;\nHrvatski jezik sa gramatikom\nSlušanje i govorenje\nPisanje ili pravopis\nLektira ili analiza književnih tekstova.\nSa prijedlogom obvezne i neobavezne lektire dr. Listeša potpuno sam suglasna i podupirem ga.\nLiljana Bencik, Pula"]
[22,"Društvo profesora hrvatskoga jezika","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma Hrvatski jezik",{"$cut":{"chars":17820,"head":"NAPOMENA: U svojstvu predsjednika Društva profesora hrvatskoga jezika, pozvao sam članove da pošalju svoje prijedloge za javnu raspravu. Kako je svoje prijedloge poslao mali broj članova, ovaj prilog javnoj raspravi potpisujem u svoje ime.\n\n\ndr. sc. Srećko Listeš\nHercegovačka 34\n21000 Split\n\nPRILOG JAVNOJ RASPRAVI O PREDMETNOMU KURIKULU HRVATSKOGA JEZIKA\n\n\n\nOPIS NASTAVNOG PREDMETA HRVATSKI JEZIK\n\nPrvu rečenicu valja promijeniti, a treba glasiti:\nHrvatski jezik je službeni jezik u Republici Hrvatskoj i nacionalni jezik Hrvata (ili: hrvatskoga naroda).\n\n\nSTRUKTURA – PREDMETNA PODRUČJA PREDMETNOG KURIKULA\n\n1. U cijelom tekstu valja riječ poučavanje zamijeniti riječju podučavanje. Poučavanje je temeljeno na iskustvu, a podučavanje je organizirani proces.\n\n2. Neprimjereno je inzistiranje na „poticanju čitanja iz užitka“ i da se čitanjem „zabavlja“. U tekstu valja, svakako, izbrisati sve iskaze u kojima se piše o zabavi u školi i čitanju iz užitka jer škola nije zabavljalište ni uživalište, već mjesto organiziranog podučavanja, učenja, rasta, razvoja i napretka.\n\n3. Valja izbrisati rečenicu „… stoga su vrlo važni sadržaji koji omogućuje učeniku slobodan izbor tekstova za čitanje.“ Valja naglasiti da učenik može birati tekstove za čitanje u slobodno vrijeme, a u školi mu izbor tekstova određuje nastavnik jer nastavnik zna kako planirati i ostvariti ishode učenja, a učenik ne zna.\n\n4. Izbrisati riječ „interpretacija“ i ne rabiti ju u cijelomu tekstu. Interpretacija, naime, ne postoji u hrvatskom školskom sustavu. Pokušaji da se umjesto interpretacije rabi izraz „školska interpretacija“ nije bio uspješan, već je sveden na postavljanje (kratkih) pitanja i odgovore na njih.\n\n5. Predmetna područja svakako valja promijeniti i prilagoditi ih filološkomu nastavnom predmetu Hrvatski jezik. Valja izbrisati nepriličnu i upitnu podjelu nastavnih područja: Hrvatski jezik i komunikacija (bar je jezik dobio ime), Književnost i stvaralaštvo, Kultura i mediji. Nije dobro da članovi radne skupine, inače nastavnici Hrvatskoga jezika, svoj (filološki) predmet pretvaraju u komunikologijski i tako otvaraju prostor drugim strukama da predaju Hrvatski jezik u školi (komunikolozima, kulturolozima, filozofima, stručnjacima za medije itd.).\nPredmetna područja nastavnoga predmeta Hrvatski jezik trebaju biti:\n\n1. Hrvatski jezik\n2. Slušanje i govorenje\n3. Pisanje\n4. Analiza (književnog/neknjiževnog) teksta\n\nČitanje kao jezična djelatnost se podrazumijeva.\n\nO VRJEDNOVANJU\n\nMislimo da elementi ocjenjivanja prema zamišljenim nastavnim područjima nisu dobri jer zamagljuju praćenje učenikova rasta i razvoja, stjecanja znanja i vještina. Naime, očekuje se da će prvi red u e-dnevniku (Hrvatski jezik i komunikacija) vrvjeti ocjenama jer se tu ocjenjuju i slušanje i govorenje i pisanje i čitanje neknjiževnih tekstova, gramatika, leksik, standardni jezik i idiomi te povijest jezika. U drugomu će retku biti manje ocjena, a bitno manje u trećemu, iako bi tu nastavnik mogao ocjenjivati jezične djelatnosti vezane za medijske tekstove. To nema smisla jer je govorenje govorenje, slušanje slušanje, čitanje čitanje, tj. ocjene jezičnih djelatnosti bi trebale biti na jednomu mjestu. Ovomu problemu može se doskočiti samo ako se odluči kurikul sastaviti prema predloženim predmetnim područjima (moguće je i raspraviti o alternativnim rješenjima, ali uvijek će se na kraju sve vratiti na hrvatski jezik, književnost, neknjiževne tekstove i jezične djelatnosti).\n\nODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI, SADRŽAJI I RAZINE USVOJENOSTI PO RAZREDIMA I PREDMETNIM PODRUČJIMA\n\nIshodi su složeni po razredima, tablično, u tri stupca. Ispod ishoda dodani su Sadržaji i/ili preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda.\n\nAutorice su odlučile zadržati „odgojno-obrazovne ishode na razini usvojenosti „dobar“ na kraju razreda.\nProblemi:\na) ako je učenik ostvario sve ishode, završio je razred, odnosno određeni ciklus. Ocjena se izvodi kriterijima vrjednovanja i ocjenjivanja pa je i samo jedna razina usvojenosti put prema administriranju i nezadovoljstvu nastavnika [misli se i nastavnike Hrvatskoga jezika u os"}}]
[23,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar koji se odnosi na dio \"potiče razvoj (...) pripadnosti višekulturnoj i višejezičnoj zajednici europskih naroda\": Ranije se u tekstu spominje \"međukulturno razumijevanje\" i \"međukulturna pismenost\", odnosno naznačuje se pomak prema interkulturalnosti, dok se ovdje putanja preokreće natrag prema multikulturalnosti (višekulturnost, višejezičnost). Razlika nije samo terminološka nego i misaona, a time i djelatna. Interkulturalni pristupi promatraju jezična i kulturna prožimanja (inter-), dok se multikulturalnost odnosi prema jezicima i kulturama kao jasno odvojenim kategorijama koje se mogu, ali ne moraju naći u interakciji (multi-, supostojanje). Ne treba ni produbljivati granice između europskih i neuropskih naroda; solidarnost i otvorenost prema jezičnim i kulturnim razmjenama trebaju biti vrijednostima koje će se ohrabrivati."]
[24,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar koji se odnosi na dio \"Tim se načelima u svim sastavnicama predmeta potiče razvoj integriteta, jezičnoga i kulturnog identiteta, osjećaj domoljublja, nacionalne pripadnosti...\": Posjedovanje nacionalnoga identiteta ne koristi na nikakav način djetetovom odrastanju u kritički nastrojenu, etičnu, empatičnu i društveno osvještenu i funkcionalnu odraslu osobu. Obrazovanje u svome pedagoškome zadatku teži okretanju sadržajima koji doprinose emocionalnome, intelektualnom i društvenom razvoju djece i to su kriteriji prema kojima ih treba filtrirati. Osjećaji nacionalne pripadnosti i domoljublja ne hrane dijete ni emocionalno ni intelektualno ni društveno. Učenike/-ice treba poticati na zajedništvo i solidarnost, da promatraju ljude u svojoj okolini kao ljudska bića, a ne kao pripadnike ove ili one nacije, ovoga ili onoga etniciteta. \n\nSvrha nastave jezika nije socijalizacija djeteta u neku od propisanih \"kutija\", nego destabilizacija tih zidova, razumijevanje da se ne radi o prirodnim kategorijama nego o društvenim konstruktima čije funkcije treba razmotiriti kroz analizu historijskoga, ekonomskog, političkog i općedruštvenoga konteksta. Ako djetetu u osnovnoj školi ne možemo objasniti etnicitet i/ili naciju na znanstveni i racionalni način ukazujući na složene društvene i povijesne odnose u kojima se oblikuju, tada nije ni etično gurati ga u te kutije dok ne dosegne dob u kojoj će moći shvatiti o čemu je riječ."]
[25,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar na dio \"Važna su načela na kojima počiva kurikulum: načelo komunikacijske i estetske funkcionalnosti, načelo teksta...\": Komunikacijska bi funkcionalnost značila upravljanje strategijama i sredstvima prilagodbe jezika specifičnim komunikacijskim situacijama, ali jezik zahtijeva prilagodbu i kada komunikacija nije osnovnom motivacijom njegove upotrebe. Poezija ili dnevnički zapis mogu započeti s autorom i završiti s njime. Jezik omogućava i kognitivno ovladavanje iskustvima i osjetima, što zahtijeva da ga se sagleda u višestrukosti mogućnosti koje nudi za rasvjetljavanje različitih uglova jednoga fenomena i odnosa među različitim iskustvima življenoga svijeta."]
[26,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","U tekstu se spominju \"literarno i estetsko čitanje\", koja je razlika između literarnoga i estetskoga? Iako bi ovdje bilo potrebno istaknuti prije svega: \"kritičko\"."]
[27,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Budući da je uvodnim dijelom predviđeno \"čitanje književnosti hrvatskoga naroda\" i \"svjetske književnosti\", smatramo da je važno ukazati na nužnost poticanja čitanja regionalne književnosti, odnosno slovenskih, bosanskohercegovačkih, srpskih, crnogorskih, makedonskih, mađarskih autora/-ica, kao i književnosti koja tematizira manjinska iskustva i koju su stvarali pripadnici manjina u RH, kako bi se razvijala svijest učenika/-ca o geografskome, historijskom, političkom, ekonomskom i općedruštvenom kontekstu u kojem odrastaju i o dijeljenome nasljeđu u pojedinim povijesnim etapama. Isto tako, s obzirom na jačanje nacionalističkih tendencija u društvu, važno je dekonstruirati stereotipe i predrasude te ponuditi učenicima/-ama alate za prepoznavanje i suzbijanje nacionalizma i nacionalističkoga nasilja."]
[28,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar koji se odnosi na dio \"Čitanje i upoznavanje književnosti hrvatskoga naroda, kulturnoga i civilizacijskoga kruga, učenicima omogućuje stjecanje književnoga znanja...\": Kako je ranije naznačeno, hrvatski standardni jezik službeni je jezik Republike Hrvatske i time jezik kojim se u službenoj komunikaciji služe svi/-e hrvatski/-e građani/-ke (neovisno o njihove etnicitetu). Na hrvatskome jeziku pisali su i pišu ljudi različitoga etničkoga i kulturnog nasljeđa."]
[29,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Osvrnuli bismo se i na neke sintagme koje izgledaju bezazleno, ali proizvode razliku i distancu; npr. sintagmu \"jezici drugih naroda\" u: \"Učenicima se omogućuje razumijevanje i prihvaćanje međukulturnih razlika te uočavanje i prevladavanje kulturnih i jezičnih stereotipa i predrasuda pri čemu poštuju i uvažavaju jezike drugih naroda.\" Naime,  odnos jezik - narod nije jednoznačan i jednostruk. Jedan narod se mogao služiti i može se služiti različitim idiomima kao što su se jednim idiomom znali služiti i služe se različiti narodi. Interkulturalnost (međukulturalnost) podrazumijeva poroznost granica, da kulture i jezici nisu strogo odvojeni (za razliku od multikulturalnosti) i da su ljudi upućeni jedni na druge. S obzirom na to da se \"međukulturna pismenost\" izdvaja kao relevantna komponenta teksta, u tome ključu treba razumijevati složene mreže jezičnih i kulturnih utjecaja."]
[30,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar na dio \"Učenici razvijaju stav o nužnosti uporabe hrvatskoga standardnog jezika i pravila kulturne komunikacije.\": Standardni je jezik domenski ograničen, što znači da se upotrebljava u određenim komunikacijskim situacijama; njime se pišu zakoni, vodi poslovno dopisivanje u poduzećima, sastavljaju znanstveni članci, objavljuju školski udžbenici. No, upotreba standardnoga jezika nije karakteristična za domenu doma niti za dijaloge među likovima u knjizi ili na filmu. Nastavu je jezika važno temeljiti na načelu funkcionalnosti; promatrati kako se prilagođava potrebama različitih komunikacijskih situacija i kako govornici njime nastoje ostvariti različite komunikacijske ciljeve."]
[31,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar na dio \"Svrha je učenja i poučavanja nastavnog predmeta Hrvatski jezik (...) spoznavanje vlastitoga, narodnog i nacionalnog jezično-kulturnog identiteta...\": Jezik nije nužno isprepleten s etnicitetom i nacijom (iako su standardizacijski napori usmjereni na izgradnju i jačanje te sveze). On postoji i djeluje neovisno o njima te zaslužuje pažnju sam po sebi. Ne smije biti podređen etničkim i nacionalnim interesima niti to treba biti njegovim zadatkom. Jezik nadilazi granice, kako državne (usp. npr. engleski u SAD-u i Velikoj Britaniji; francuski u Kanadi i Alžiru) tako i identitetske (usp. npr. Kafka i Kundera koji su rođeni u Češkoj, a stvarali su na njemačkom i francuskom).\n\nU težnji prema interkulturnosti (iznad istaknutoj \"međukulturnoj pismenosti\"), potrebno je u razredu ukazati na protočnost jezika, da živimo na dijalektalnome kontinuumu i da je povijest ovih prostora isprepletena utjecajima različitih idioma i kultura."]
[32,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar na dio \"Svrha je učenja i poučavanja nastavnog predmeta Hrvatski jezik osposobljavanje učenika za jasno, točno i prikladno sporazumijevanje hrvatskim standardnim jezikom, usvajanje znanja o jeziku kao sustavu...\":  Jeziku je moguće pristupiti (kao i drugim složenim fenomenima) iz različitih uglova, pa tako i strukturalistički, kao sustavu. Ipak, u kontekstu komunikacije istaknute u ovom kurikularnome dokumentu, bilo bi relevantnije shvaćanje jezika kao alata, djelatne sile jer učenici/-e ovladavaju njegovim funkcioniranjem u društvu i nastoje bolje razumjeti aspekte njegove upotrebe."]
[33,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar na dio \"stječu osnove (...) pismenosti što je preduvjet osobnomu razvoju (...) te kritičkomu odnosu prema nizu pojava u društvenome i poslovnom  životu\": Poslovni život (ili radije, prehranjujući, radni) dio je društvenoga života, zbog čega ta razdioba nije održiva. Ovdje je potrebno dodati i \"u osobnom životu\"."]
[34,"Marija Odak Zidanić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Tvrdnja da „Odgojno-obrazovni ishodi predstavljaju jasne i nedvosmislene iskaze očekivanja od učenika u pojedinoj godini učenja“ nije točna. U najnovijoj inačici kurikula autorice su zadržale samo razinu „dobar“. Koja joj je svrha? S obzirom na to da su dosad tijekom različitih oblika edukacija isticale da razine ne znače i ocjene, što ova razina znači? Čemu služe nemjerljivi ishodi? S obzirom na to da je vrednovanja veoma osjetljiv dio odgojno-obrazovnoga procesa, svakako bi trebalo doraditi ishode podučavanja. \n\nPodjela na tri predmetna područja u praksi se nije pokazala najboljom – u pojedinim je situacijama formativnu vrednovanje veoma komplicirano. U prvome predmetnome području previše je ocjena, a pomalo je i čudno pojedine ocjene, kao što je ona iz školske zadaće, upisivati u rubriku Hrvatski jezik i komunikacija. Na što se odnosi pojam stvaralaštvo u području Književnost i stvaralaštvo?\n\nTakođer je u najmanju ruku upitna tvrdnja da se „Kurikulom potiče usvajanje o jeziku kao sustavu“ s obzirom na to da ovakav raspored gradiva u višim razredima osnovne škole upravo narušava jezičnu sustavnost, a iz dokumenta također nije vidljivo koje bi to spoznaje o jeziku kao sustavu učenici trebali usvojiti s obzirom na to na koji su način formulirani pojedini ishodi učenja."]
[35,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","\"Komunikacijska jezična kompetencija na svim djelatnim idiomima hrvatskoga jezika\"\nnespretno je oblikovano jer iz toga proizilazi sposobnost komuniciranja i na njegovim dijalektima i mjesnim govorima, što je besmisleno (u OŠ učenici/-e trebaju moći prepoznati idiom kao varijatet hrvatskoga i znati\nkojem bi narječju pripadao). \n\nUz komunikacijsku (iako popis nije ni tada iscrpan), potrebno je naglasiti jezik kao kognitivnu vještinu (sposobnost strukturiranja i organiziranja svijeta, analize i sinteze obavijesti o njemu)."]
[36,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Komentar na dio \"razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi i kao temelja nacionalnog identiteta\": Književnost je potrebno podučavati (ne samo, ali ponajprije) zato što se time šire spoznajne granice; učenici/-e uče o različitim iskustvima svijeta koji se mogu razlikovati od njihova i pristupiti fenomenima toga svijeta na neke nove načine. Književnost potiče kreativnost i užitak u pisanoj riječi, ali i gradi i socijalizira vrijednosti. U književnim tekstovima oblikuju se različite situacije u kojima se preispituju društveni odnosi i njihova interakcija sa svakodnevnicom pojedinaca/-ki, što omogućava učenicima/-ama da sagledaju društvo i sebe u njemu zalazeći u te konstruirane situacije i cipele pojedinih likova. Učenicima/-ama daje poticaj da imaginiraju drugačiji svijet i da mijenjaju na bolje svoju okolinu. \n\nKnjiževnost nije i ne bi smjela biti podređena zahtjevima odgajanja nacionalnoga identiteta. Ona bi trebala rastvoriti različite aspekte svijeta učenicima/-ama i omogućiti im da odaberu one fragmente koje dožive relevantnima za konceptualizaciju i komunikaciju vlastita iskustva. Posjedovanje nacionalnoga identiteta ne doprinosi na nikakav način jezičnome, kognitivnom ni društvenom razvoju djece, stoga ni ne bi trebalo biti jednim od ishoda. Ishodi trebaju biti znanstveno i pedagoški utemeljeni; socijalizacija djece u odrednice nacionalnoga nije. Učenici/-e sami/-e uzimaju ono što žele zadržati i što je njima osobno važno. S učenicima/-ama treba razgovarati o tome što su nacija, etnicitet i identitet te ih kritički analizirati i kontekstualizirati u življenu stvarnost."]
[37,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nA. Svrha i opis predmeta","Odnoseći se na \"Učenicima se na svim razinama i oblicima školovanja omogućuje razvoj i stjecanje komunikacijske jezične kompetencije, jezičnih znanja i višestruke pismenosti...\", komunikacijska je sposobnost samo jedna funkcija jezične upotrebe. Osim sposobnosti komuniciranja s drugima, relevantne su i kognitivne vještine (sposobnost strukturiranja i organiziranja svijeta, analize i sinteze obavijesti o njemu). Usko je uz komunikacijsku (i kognitivnu) funkciju vezana djelatna funkcija jezika koja kazuje da se jezikom čini, pokreće, prilagođava i/ili mijenja neki aspekt stvarnosti (između ostaloga, jezik gradi i proizvodi društvene odnose)."]
[38,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja","Odnoseći se na dio \"njeguje moralne i estetske vrijednosti\", na kakav se konkretno sustav moralnih vrijednosti misli i što bi točno obuhvaćale estetske vrijednosti?"]
[39,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja","Među odgojno-obrazovnim ciljevima ističe se „jačanje nacionalnoga identiteta i pripadnosti narodu i državi“. Odgajanje nacionalnoga identiteta prethodi bilo kakvome razgovoru s djecom (ne da se naslutiti nigdje ni da je taj razgovor uopće predviđen) o tome što je nacija i kako se povijesno ta ideja razvija i gradi na ovim prostorima. Nije etično djecu primoravati u unaprijed postavljene i zatvorene kategorije bez razumijevanja o tome kako su konstruirane i koje su njihove funkcije danas. Nacija, država i etnicitet uzimaju se kao neupitne vrijednosti, iako bi nastava društvenohumanističkih predmeta trebala poticati kritičko promišljanje o svemu, pa tako i o tome. Posjedovanje nacionalnoga identiteta ne doprinosi na nikakav način jezičnome, kognitivnom ni društvenom razvoju djece, stoga ni ne bi trebalo biti jednim od ishoda. Ishodi trebaju biti znanstveno i pedagoški utemeljeni."]
[40,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja","Potrebno je izbjegavati ambivalentnosti, posebno kada su u pitanju odgojno-obrazovni ciljevi i odgojno-obrazovni ishodi, te pojasniti koje sve \"višestruke pismenosti\" (i zašto) učenik/-ica usvaja."]
[41,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja","Komentar koji se odnosi na treću natuknicu, \"čita i interpretira reprezentativne tekstove hrvatske i svjetske književnosti\": Uz hrvatsku i svjetsku književnost, na popisu literature i među književnim predlošcima u nastavi treba zastupiti i regionalnu književnost (makedonsku, slovensku, crnogorsku, srpsku, mađarsku, bosanskohercegovačku) kao i književnost manjina i o manjinama u RH."]
[42,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja","Komentar koji se odnosi na \"pisanje različitih neprekinutih, isprekidanih, mješovitih i višestrukih tekstova u osobne, obrazovne, javne i poslovne svrhe\": Prema ovome, čini se da obrazovanje i posao ne pripadaju javnosti. Obrazovanje i posao čine ogroman komad javnoga života pojedinca/-ke. Pola dana djeca provode u školi, a odrasle osobe na svojim radnim mjestima. Također, valja pojasniti predloženo razlikovanje tekstova na \"neprekinute, isprekidane, mješovite i višestruke\" i zašto je baš ta razdioba (od svih mogućih) toliko temeljna da je navedena u kontekstu odgojno-obrazovnih ciljeva."]
[43,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja","Komentar na prvi odgojno-obrazovni cilj učenja i poučavanja \"ovladava (...) jezičnim znanjem i znanjem o hrvatskome standardnom jeziku kao sustavu\": \"Jezično znanje\" odnosi se na znanje sadržano u jeziku i prenošeno jezikom, a \"znanje o jeziku\" na načela njegova funkcioniranja i gradivnu strukturu. Ako se \"znanje o jeziku\" ograniči samo na njegov standardizirani varijetet, tada će se zametnuti mogućnosti proučavanja jezika na temelju podataka iz dijalekata i mjesnih govora, odnosno uočavanja punine koju nudi znanje više djelatnih idioma. Usporedbom mjesnih govora i dijalekata sa standardnim jezikom učenici/-e osvještavaju ulogu jezika u kognitivnome i društvenom razvoju, uče o svijetu i o načinima na koji se moguće kretati njime. Primjer: \"jastučnica\" kazuje da se radi o platnu u koji se presvlači jastuk, dok \"intimela\" u nekim čakavskim govorima, odnoseći se na isti fenomen, ukazuje da se radi o predmetu koji pripada domeni privatnosti, obiteljske kuće (od tal. \"intimella\", \"intimo\" - intiman). Poznajući pojmove iz standardnoga jezika i dijalekata moguće je prodrijeti u različite karakteristike nekoga fenomena i nadopuniti znanje o njemu."]
[44,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nC. Struktura - predmetna područja predmetnog kurikuluma","Komentar koji se odnosi na \"osobni i nacionalni kulturni identitet\", uvršten u obuhvat predmetnoga područja Književnost i stvaralaštvo: Je li moguće govoriti o nacionalnom kulturnom identitetu? Povijest pojedinih dijelova Hrvatske razlikuje se kao i način života (npr. Dalmacija i Slavonija). Ujedno, nastava društvenohumanističkih predmeta trebala bi propitati kategorije poput nacije i identiteta stavljajući ih u povijesnu perspektivu."]
[45,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nC. Struktura - predmetna područja predmetnog kurikuluma","Komentar koji se odnosi na \"svijest o sebi kao osobi koja izgrađuje, poštuje i izražava vlastiti (jezični) identitet te poštuje identitet drugih u okviru jezične i kulturno-jezične govorne zajednice\": Identitet nije kompaktna i zatvorena kategorija koja se sazida i od tada pa nadalje - poštuje. Identiteti se prilagođavaju i preoblikuju iz situacije u situaciju, iz konteksta u kontekst, kako je osoba izložena novim znanjima o sebi i o svijetu. Jezik u tim prilagodbama i preoblikama preuzima ključnu ulogu, stoga ga ne treba sputavati i imoblizirati, nego omogućiti govornicima/-ama da se njime kreativno služe i uobličuju svoja iskustva na njima bliske i spontane načine. Kao ni identiteti, ni jezične i kulturne zajednice nisu kompaktne i zatvorene, što pokazuju i istraživanja na terenu, a kurikularni dokument bi to trebao uzeti u obzir navodeći \"međukulturnu pismenost\" kao jednu od težnji."]
[46,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nC. Struktura - predmetna područja predmetnog kurikuluma","Napomena uz rečenicu \"Čitanjem književnog teksta potiče se osobni razvoj, razvoj estetskih kriterija, promišljanje o svijetu i sebi te razmjena stavova i mišljenja o pročitanom.\": Što je potrebno kontekstualizirati u općedruštvene, političke i ekonomske odrednice, odnosno čitanjem se književnoga teksta učenik/-ica suočava s društvenim odnosima, razmatra ih iz raznih kuteva i promišlja implikacije konstruiranih situacija."]
[47,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nC. Struktura - predmetna područja predmetnog kurikuluma","Osvrtanjem na \"U svim se predmetnim područjima razvija komunikacijska jezična kompetencija...\", želimo istaknuti da je komunikacijska sposobnost samo jedan aspekt onoga što učenik/-ica treba savladati. Podjednako se važno koncentrirati i na druge aspekte jezične upotrebe, ponajprije odnos prema kogniciji i odnos prema oblikovanju društvenih struktura."]
[48,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nC. Struktura - predmetna područja predmetnog kurikuluma","U ovome se dijelu navodi da su \"polazišta (...) (organizacije predmeta) koncepcije suvremene teorije učenja\", koje suvremene teorije učenja? Precizirati; dokument treba biti referentan kao i temelji na kojima je oblikovan."]
[49,"Ilija Barišić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U srednjim školama, iz obaveznih djela za cjelovito čitanje trebalo bi ukloniti pjesnike, a takav način rada, poezije kao 'lektire', prepustiti na izbor profesorima. Sama formulacija 'cjelovito čitanje' nezgodna je kada je poezija u pitanju koja nužno podrazumijeva parcijalno čitanje (osim kod pjesnika s vrlo limitiranim opusom poput Vidrića). Pjesnike bi trebalo u kurikulu uvrstiti u zasebnu kategoriju, pod 'tekstove' ('obavezni pjesnici' ili neka slična kategorija). Na taj način u razradi ishoda mogli bi se dodati neki važni pjesnici koji su sada izostavljeni, poput Matoša, Cesarića, Vidrića, Pupačića, pa i Krleže kao pjesnika. Također bi se u djelima za cjelovito čitanje otvorio prostor za neke druge važne prozne i dramske autore. Na primjer, za Balzacovog Čiču Goriota, Krležinu prozu, Marinkovićevu Gloriju i slično. Ili se taj prostor može osloboditi za dodatne tekstove za cjelovito čitanje po izboru profesora. Pojedini bi profesor, u tom smislu, imao slobodu zadavanja zbirke pjesama ili izbora pjesama za 'cjelovito čitanje'. Tradicija 'cjelovitog čitanja' pojedinih pjesama nije izražena u srednjim školama i upitna je mogućnost da će učenici na pravi način prihvatiti, razumjeti i zavoljeti poeziju uz tu metodu. Poeziji treba posvetiti posebnu pozornost radom u razredu, radom na tekstu i izražajnim interpretativnim čitanjem. Ako su učenici u susretu s poezijom jednim dijelom prepušteni sami sebi, što samostalno i 'cjelovito' čitanje podrazumijeva, moguće je da ju neće do kraja dobro razumjeti, štoviše, posve je izvjesno, iz iskustva govoreći, da će im u određenom smislu poezija biti teška i odbojna zbog nerazumljivosti. O tome svjedoče i rezultati državne mature svaki put kada su na eseju zadane pjesme. Naravno, profesori koji smatraju da je takav oblik rada poezije prihvatljiv i ostvariv s obzirom na ishode, nakon postupnog uvođenja u liriku to još uvijek mogu napraviti, osobito u sklopu svojega izbora."]
[50,"Julijana Levak","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U uvodu Svrhe i opisa predmeta istaknuto je da je kurikul nastavnoga predmeta Hrvatski jezik „dokument kojim su povezane sve razine odgojno-obrazovnoga procesa u kojima se uči i poučava hrvatski jezik“ (vertikala). \nUočava se nesuglasje u osnovnoškolskome odgojno-obrazovnome procesu: razredna nastava – predmetna nastava u više ishoda, primjerice neki se ishodi nepotrebno ponavljaju, nije razvidno o kojoj je razini razrade riječ u kojem razredu te se stvara dojam da se kreće ab ovo, primjerice A 3. 4 piše dvotočku u nabrajanju, A 6. 4. piše pravopisne znakove: …dvotočka, …A. 7. 4 točno rabi pravopisne znakove u rečenici: dvotočka… \nPodjela predmeta u tri područja nejasna je, posebno kad je o vrednovanju riječ. Budući da su sposobnosti jezičnoga izražavanja u svim jezičnim djelatnostima važne, predlažem podjelu predmetnih područja učiniti jasnijom. Što podrazumijeva stvaralaštvo, što komunikacija? Nemoguće je oblikovati jasnu povratnu informaciju (a koja proizlazi iz ciljeva učenja i poučavanja te  ishoda) i vrednujući napraviti distinkciju u usmenome/pisanome izražavanju ako se zadrži ovakva podjela. Domena Hrvatski jezik i komunikacija bit će domena s najviše ocjena, a istovremeno bez jasne povratne informacije o razini usvojenosti pojedinih jezičnih djelatnosti.\nDokument odgojno-obrazovni ishod tumači kao „…jasni i nedvosmisleni iskazi očekivanja od učenika u pojedinoj godini učenja“.  \nIshodi u dokumentu nisu jasni i često su dvosmisleni pa se postavlja pitanje kako protumačiti ishod i hoće li ga svi učitelji tumačiti na isti način, što bi svakako trebala biti praksa, a ne autonomija svakoga pojedinog učitelja. \nNavodim primjer: U ishodu A 4. 5 navedeno je točno oblikuje sadašnje, prošlo i buduće glagolsko vrijeme…, a ishod A 5. 5 glasi izriče sadašnje, prošle i buduće radnje glagolom (prezent, perfekt, futur prvi).\nIshod nije dobro oblikovan, nije jasno do koje se razine usvajaju gl. vremena. Što je s njihovom tvorbom kad dijelove od kojih se tvore uče tek u 6. razredu? Ako ih treba znati samo na razini prepoznavanja i funkcionalne uporabe u kontekstu, potpuno je nejasno zašto taj ishod ponavljamo nakon 4. u 5. razredu i kad učenici usvajaju tvorbu triju navedenih glagolskih vremena s obzirom na to da se ishod vezan uz njih ne pojavljuje u 7. i 8. razredu. \nNarušeno je znanje o jeziku kao sustavu. \nZbrku stvaraju i mnogi drugi ishodi, primjerice A. 5. 4 pisanje velikoga početnog slova u višerječnim zemljopisnim imenima po kriteriju bližeg i daljeg okružja, A. 5. 5 uočava padeže kao različite oblike iste riječi na čestim i oglednim primjerima, a tek u 7. razredu A. 7. 5 razlikuje službu i značenje padeža. \nKako u 5. razredu objasniti razliku dativa i lokativa ne spominjući značenje padeža (mjesto, cilj) ili uporabu genitiva s prijedlogom od kad je riječ o građi? \nNejasni su i ishodi usmjereni na zamjenice. Zašto su dijelom u 5., a dijelom u 6. razredu i po kojem kriteriju? \nPripovijedanje u 1. i 3. osobi ishod je u 6. razredu, a učenici ga usvajaju već u nižim razredima osnovne škole.\nU domeni Kultura i mediji uveden je pojam popularne kulture tj. popularnokulturnih tekstova C. 5. 2 opisuje značenje popularnokulturnih tekstova, upoznaje pojam popularne kulture, a ni znanost i struka nisu suglasne u definiciji toga pojma. Trebalo bi biti razvidno na koje se i kakve tekstove (u tome dijelu) treba usmjeriti s obzirom na dob učenika.\nRaspored jezičnoga gradiva u 5. razredu prema zadnjoj inačici, a i onim prethodnima, pretrpan je. Prolazeći proces rasporeda gradiva u godišnjem te izvedbenom planu prema novome kurikulu, zaključujem da ostaje premalo vremena za razvoj svih jezičnih djelatnosti, ishode je nemoguće kvalitetno realizirati u zadanome vremenu. \nZbunjuje treći stupac odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti „dobar“ na kraju razreda. Što je s ostalim razinama?\nOsim nejasne razine pristupa pojedini ishodi ne prati kongnitivne i jezične faze razvoja učenika, primjerice A. 5. 4 provjerava točnost informacija te svjesno i točno citira autorsko djelo poštujući intelektualno vlasništvo.\nA. 5. 4. Služi se pravopisnim priručnicima sa svrhom poštivanja pravopisne norme.\nSličan se ishod pojavljuje i u domeni Književnost i stvaralaštvo B. 5. 4. prepoznaje pojam autorstva i autorskoga djela te koncept zaštite intelektualnoga vlasništva kao način zaštite vlastitoga i poštivanja tuđeg autorskog djela u kreiranju novih sadržaja.\nSmatram da ovako oblikovanim i sličnim ishodima ne treba opterećivati dokument jer zbunjuju i stvaraju balast.\nPredložena postotna zastupljenost pojedinih područja u praksi neprovediva je ako su sadržaji ovako raspodijeljeni.\nOvo su samo neki od primjera nedoumica u dokumentu. Dokument mora biti napisan s jasno oblikovanim ishodima koji će učitelj/nastavnik nedvosmisleno tumačiti i prema istima planirati i programirati svoju nastavu. Autonomija učitelja da, ali ne u tumačenju odgojno-obrazovnih ishoda. \nTakođer, ishodi trebaju biti u suglasju s navedenim odgojno-obrazovnim ciljevima učenja i podučavanja u uvodu predmetnoga kurikula."]
[51,"Sanja Latin","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Smatram da ova inačica prijedloga predmetnoga kurikula za Hrvatski jezik nije primjeren dokument za poboljšanje nastave Hrvatskoga jezika. \nKurikul nije dovoljno razrađen, definicije su dvojbene, a smanjivanje sadržaja s ciljem rasterećivanja ne bi smjelo zadirati u temelje znanja. \n Ishodi podučavanja su nemjerljivi i nejasni (preopćeniti ili vrlo konkretni), pravopisna pitanja kaotično i iznimno malo zastupljena, pristup učenju slovničkoga sadržaja nesustavan, nedovoljno su razrađene jezične djelatnosti po razredima, inzistira se na popularnim sadržajima i medijskim porukama (dok u medijskim sadržajima svakodnevno susrećemo nisku razinu pismenosti), a potiskuju se tekstovi određene estetske kvalitete.  \nNije precizirano što se od učenika očekuje da čini s preporučenim tekstovima – hoće li se obrađivati ili su predlošci za ostvarivanje nekih drugih ishoda. \nNe preporučuje se vrednovanje stvaralačkog izražavanja, iako se stvaralački sadržaji mogu kvalitetno pripremiti, pratiti te vrednovati. \nUpitno je pitanje izbornosti lektire. \nNije pojašnjeno ni razrađeno vrednovanje.\nNacionalni dokument bi trebao biti jasan i precizan - dorečen, a ne podložan  različitim interpretacijama. \n Svakako bi trebalo pojednostaviti i uskladiti terminologiju i nazivlje unutar dokumenta (kurikulum - kurikul i poučavanje - podučavanje). \nTrebalo bi se odlučiti za opće, jasno definirane i mjerljive ishode, prema pravilima struke. Jezične sadržaje u višim razredima osnovne škole trebalo bi ravnomjernije rasporediti (prenatrpan peti, nelogični ostali razredi), precizirati i upotpuniti pojmove iz književne teorije, pažljivije odabrati  književne tekstove kako bi planirani i precizirani ishodi bili i ostvareni (učenici imaju slobodan izbor tekstova za čitanje u slobodno vrijeme), dati prednost hrvatskoj književnosti i za čitanje cjelovitih djela i za čitanje ulomaka."]
[52,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"opisuje povezanost vlastitoga kulturnog identiteta s određenim kulturnim krugom\" u sklopu ishoda SŠ HJ C.4.2: Identitet se svake osobe oblikuje ovisno o raznim čimbenicima i nije moguće iskustva cijele jedne grupe djece posložiti u jednu jasnu i homogenu kategoriju. \n\nSmislenije je promatrati povezanost dominantnih načina na koji se kultura proizvodi i interpretira s kontekstom u kojem se to zbiva te kako se zatim grana u življene živote."]
[53,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"objašnjava vezu između glasa ili fona, alofona, slova ili grafema, fonema, naglaska ili prozodema i sloga i samoglasnika i suglasnika\" u ishodu SŠ HJ A.4.5: Nezgrapno oblikovano (implicira se veza između glasa i slova koje nema). Ovaj dio bi trebao obuhvatiti i podjelu glasova s obzirom na način i mjesto tvorbe u hrvatskome jeziku, zajedno sa stručnim nazivljem. Ishod se mogao naći i na nekim drugim mjestima u dokumentu; prije morfologije ili uopće razgovora o glasovnim promjenama (kako razumjeti jednačenje po zvučnosti ili mjestu tvorbe bez razumijevanja što je zvučnost, kojim glasovima pripada to obilježje, kako se pojedini glasovi tvore)."]
[54,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Odnoseći se na natuknicu \"prihvaća europsku kulturnu baštinu kao dio vlastitoga kulturnog identiteta\" u ishodu SŠ HJ C.3.2: Ne prihvaća pasivno nego promišlja o njoj: tradicija i baština nisu nepomičnim i zatvorenim konstruktima, i one su se preoblikovale i preoznačavale kroz vrijeme."]
[55,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"opisuje simboličku vrijednost književnoga ili diskurzivnog teksta europskog kulturnog kruga i baštine za hrvatski kulturni identitet\" u ishodu SŠ HJ C.3.2: Kontinuiteti svakako postoje jer ne bismo u suprotnome mogli govoriti o povijesti i stabilnosti ni jednoga fenomena, ali povijest je mreža odnosa, ne linearni proces i treba dopustiti različite utjecaje, različite tekstove na kojima je moguće graditi i razumijevati kulturu u RH (koja je, opet, raslojenim konceptom; drugačije oblikovana u npr. Dubrovniku nego u Osijeku)."]
[56,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"objašnjava trivijalne medijske poruke, predrasude, stereotipe i/ili manipulaciju u medijskim tekstovima\" u ishodu SŠ HJ C.3.1: Predrasude, stereotipe i manipulaciju pritom ne bi se smjelo svoditi na pojedinačne i ahistorijske pojave; riječ je o otiscima institucionaliziranih procesa kojima se pregovara i distribuira društvena moć u nekome vremenskoprostornom presjeku."]
[57,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"prepoznaje „nevidljive“ medijske poruke i skrivene stavove i mišljenja \" u ishodu SŠ HJ C.3.1: Do tada obrađeno gradivo morfologije, sintakse, semantike i retorike učenicima/-ama bi trebalo dati potrebne alate za analizu teksta, na onoj razini potrebnoj za njegovo razumijevanje i vrednovanje. Prodorom u strukturu jezičnih oblika s učenicima/-ama treba razmotriti odakle izranjaju ´nevidljive´ poruke, na koje se načine grade i kako doprijeti do njih."]
[58,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"razvrstava lekseme standardnoga jezika prema područnoj, funkcionalnoj  i vremenskoj raslojenosti\" kao dijela ishoda SŠ HJ A.3.6: Dodati: i društvenoj (sociolekti)."]
[59,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"razlikuje neobilježeni, obilježeni i obvezatni red riječi\" u ishodu SŠ HJ A.3.5: I kako red riječi može utjecati na interpretaciju službi koje pojedini oblici stječu u rečenici (v. npr. Radosno dijete je odjenulo kaput. Dijete je radosno odjenulo kaput.)"]
[60,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"objašnjava subjektno-predikatnu sročnost\" u ishodu SŠ HJ A.3.5: I načine na koji subjekt i predikat upravljaju drugim oblicima u rečenici (rod, broj, padež, lice)."]
[61,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"opisuje simboličku vrijednost književnoga ili diskurzivnog teksta za hrvatski kulturni krug i baštinu\" u ishodu SŠ HJ C.2.2: Kontinuiteti svakako postoje jer ne bismo u suprotnome mogli govoriti o povijesti i stabilnosti ni jednoga fenomena, ali povijest je mreža odnosa, ne linearni proces i treba dopustiti različite utjecaje, različite tekstove na kojima je moguće graditi i razumijevati kulturu u RH (koja je, opet, raslojenim konceptom; drugačije oblikovana u npr. Dubrovniku nego u Osijeku)."]
[62,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"procjenjuje kako informacije, ideje, stavovi i mišljenja utječu na životni stil primatelja s obzirom na dob, spol i kulturni kontekst\" u ishodu SŠ HJ C.2.1: Životni stil implicira način života (u rangu s hobijem ili odlascima vikendom na planinarenje). Kada je riječ o rodu i dobi, ne radi se o izboru ili varijaciji koja tek neznatno ili estetski razlikuje življeno iskustvo osobe od življenih iskustava drugih nego o ekonomski i povijesno oblikovanim okolnostima nejednakosti i nasilja. Tekstovi sudjeluju u proizvodnji i održavanju tih nejednakosti i nasilja, ali i propitivanju i otporu njima, zbog čega ih iz te perspektive treba analizirati."]
[63,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"uspoređuje stilsko-poetička obilježja tekstova hrvatske književnosti s tekstovima svjetske književnosti s obzirom na vrijeme nastanka\" u ishodu SŠ HJ B.2.3: U popisu lektire trebalo bi zastupiti i djela regionalne književnosti i promatrati interakciju između književnosti nastale na hrvatskome jeziku i susjednim jezicima, posebno iz vizure dijeljene povijesti i društvenoga konteksta u kojem su te književnosti stasale."]
[64,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"opisuje obilježja dominantne poetike književnopovijesnoga razdoblja u književnom tekstu\" u ishodu SŠ HJ B.2.3: Potrebno je ishodima u kurikulu pratiti određenu književnopovijesnu periodizaciju da bude jasnije uz koje su povijesnokulturne odrednice ishodi asocirani."]
[65,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Budući da je u uvodnome tekstu istaknuta težnja prema interkulturnoj pismenosti, u ishod SŠ HJ A.2.7 moguće uvrstiti i interakciju hrvatskih mjesnih govora i narječja i hrvatskoga standardnog jezika s manjinskim jezicima u upotrebi u RH. Time bi se uputilo na međusobno prožimanje i načine na koji manjinski jezici obogaćuju komunikacijski prostor, danas i kroz povijest."]
[66,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na \"popularnoznanstveni i/ili stručni članak\" u sadržajima za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda, ispod ishoda SŠ HJ A.2.3: Radom na popularnoznanstvenim, znanstvenim i stručnim tekstovima valja pokazati razliku među njima; da se ne vrednuju istovjetno kao izvori i da imaju različite funkcije. Vježbom na konkretnim primjerima uviđa se kako se znanstveni podaci prevode iz tekstne vrste u tekstnu vrstu. Učenik/-ica rekonstruira obavijest izdvajajući je od nadograđene naracije u npr. popularnoznanstvenome ili publicističkome tekstu."]
[67,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"određuje temu, oblik, svrhu i namjenu govornoga teksta: informiranje, dokazivanje, zabavljanje\" u ishodu SŠ HJ A.2.1 (pri čemu se još ponegdje ta natuknica ponavlja): Radije UVJERAVANJE koje zatim traži argumentaciju - obrazlaganje i dokazivanje - ideje. S učenicima/-ama je nužno graditi argumentacijski proces, uvježbati na nastavi te vještine kroz diskusije i analize tekstova/govora."]
[68,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"istražuje na koje je jezične, vizualne, auditivne i audiovizualne načine oblikovan medijski tekst\" u ishodu SŠ HJ C.1.1: I koje su funkcije tih odabira (zašto taj modalitet, koje su njegove mogućnosti i kako ih tekst koristi)."]
[69,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"uočava obilježja stilske formacije i dominantne književne poetike \" u ishodu SŠ HJ B.1.3: Otkloni od dominantne književne poetike nisu  samo pitanje stila nego i suočavanja i pregovaranja s njom, što treba sagledati u kontekstu povijesnih i političkih tendencija vremena u kojem djelo nastaje."]
[70,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"prepoznaje hrvatski standardni jezik kao dio nacionalnog identiteta \" kao dio ishoda SŠ HJ A.1.7: Jeziku nije potreban nacionalni identitet; jezik postoji i stječe vrijednost kao predmet proučavanja i alat neovisno o njemu (komunikacijski, kognitivni). Odnos između jezika i nacije treba kritički rastvoriti u razredu; ukazati na povijest i funkcije nacionalnoga i načine na koji se nadovezuje na jezik i instrumentalizira ga."]
[71,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"razlikuje osnovna i prenesena značenja (metaforu, metonimiju i oksimoron)\" u ishodu SŠ HJ A.1.6: Metafora i metonimija MEHANIZMI su tvorbe značenja. Unutar polisemnih struktura treba promatrati razvoj prenesenih značenja iz osnovnih (grananje značenjskih struktura metaforičkim i/ili metonimijskim pomacima)."]
[72,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"uočava osnovni i izmijenjeni morf (alomorf)\" u ishodu SŠ HJ A.1.5: Promjene morfa izazivaju glasovne promjene kojima se treba vratiti i koje treba nadograditi. Pogledati djelomično i potpuno različite (supletivne) morfe. Posebno bi bilo važno pogledati podudarnosti i razlike u morfološkim paradigmama (sustav padeža)."]
[73,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"objašnjava riječ kao morfološku i sintaktičku jedinicu\" u ishodu SŠ HJ A.1.5: I kao jedinicu koja nastaje procesom tvorbe riječi i koja pripada istoimenoj jezikoslovnoj disciplini (na granici morfologije i leksikologije)."]
[74,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U sadržaje za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda u prvome razredu SŠ (ishod SŠ HJ A.1.1) uvrstiti dopis (strukturiran prema europskome, američkome i kombiniranome obliku) te, uz životopis, nadopisati molbu za posao i motivacijsko pismo."]
[75,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"služi se poveznicama koje proširuju sadržaj teksta\" u ishodu OŠ HJ C.8.1: I, s druge, zna kako suziti tekst, fokusirati ga na konkretnu temu i ne razgranati ga dodatnim sadržajem, sadržajem koji ga zasićuje."]
[76,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"samostalno izabire i prerađuje medijske poruke za stvaranje pretpostavki i donošenje odluka\" u ishodu OŠ HJ C.8.1: Preoblikovanju medijskih poruka treba prethoditi provjeravanje podataka (u relevantnim izvorima i usporedbom s drugim tekstovima koji teže informativnosti). Medijska poruka ne bi trebala biti osnovom za pretpostavke i odluke nego provjereni, točni podaci koje sadrži."]
[77,"Žana Majić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Kurikul se između ostaloga temelji na ishodima učenja. Mnogi od njih su preopćeniti i teško se mogu vrjednovati. Sadržaji su loše raspoređeni, peti razred je pretrpan sadržajem i to s velikim naglaskom na gramatiku. Zamišljena postotnost gradiva po područjima u praksi je teško izvediva. Nadalje, u 5. razredu učimo glagolska vremena, a dijelove složenoga vremena u 6. razredu? Zašto su glagoli po predmetu radnje ostali visjeti u 7. razredu? Zamjenice se nepotrebno razvlače na čak tri razreda! Veliko početno slovo treba vratiti na načelo postupnosti, ovakva obrada na temelju bližega i daljeg okružja ne funkcionira u praksi jer su ponovno peti razredi preopterećeni i zbunjeni. Kako će učenici usvojiti padeže bez da se govori o značenju padeža? Povijest jezika također nelogično raspoređena i nije u skladu s Kurikulomm povijesti. Nadalje, mora postojati kanon obveznih lektirnih djela. Zašto nema govora o povećanju satnice Hrvatskoga jezika? I možda najbitnije pitanje - kako se već govori o uvođenju reforme u sve škole kad niti je ekperiment završio, a kamo li da se provela evaluacija?"]
[78,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"prosuđuje likove  na temelju izgleda, osobina, govora, razmišljanja, emocionalnih i psihičkih reakcija i društvenog statusa\" u ishodu OŠ HJ B.8.2: Uz karakterizaciju pojedinačnih likova, usredotočiti se na načine na koje su oslikani odnosi među njima kao i grupe kojima akteri u književnome tekstu pripadaju. Valja sagledati kako se u književnome djelu konstruiraju društveni odnosi i u kakvoj su relaciji prema iskustvenome znanju, posebno kada je u pitanju prikaz ranjivijih i marginaliziranih grupa. Time učenik/-ica uz podršku nastavnika/-ice zamjećuje različitost društvenih okolnosti u kojima ljudi žive i promišlja o onima koji su često izvan dosega, na marginama društva (izgradnja društvene odgovornosti, solidarnosti i empatije)."]
[79,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"uspoređuje književne tekstove istoga ili različitih autora, iste književne vrste i tematike\" u ishodu OŠ HJ B.8.1: Ovaj ishod omogućava otvaranje teme stila, odnosno zalaženje u domenu stilistike (nadovezivanje na B.8.2). Učenik/-ica primjećuje obilježja koja prožimaju djela jednoga autora ili autora izloženih sličnim utjecajima, dok se pomicanjem prema fenomenima, moguće je uočiti kako se isti fenomen konceptualizira na različite načine u različitim kontekstima."]
[80,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"izražava vlastitu procjenu etičke, estetske i idejne razine\" u ishodu OŠ HJ B.8.1: Ovdje nedostaje društvena perspektiva; društveni angažman književnosti i njezin odnos prema ekonomskim, političkim, obrazovnim i drugim društvenim procesima koji oblikuju življenu stvarnost."]
[81,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"rješava različite problemske vršnjačke situacije pomoću različitih oblika priča\" u ishodu OŠ HJ B.8.1: Priče su predložak koji omogućava sigurno iskušavanje različitih situacija i mogućih reakcija u njima, omogućava učenicima/-ama da razmisle u tim konstrukiranim odnosima o događajima, postupcima, uzrocima, posljedicama, ali i da zamisle alternative. Priče bi bilo uputno i ´oživjeti´, dramatizirati u razredu kako bi se time i ´oživjele´ situacije (preporuka: upotreba Boalova teatra za analizu nasilja i nejednakosti u društvu)."]
[82,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"objašnjava značenje i svrhu neologizama\" u ishodu OŠ HJ A.8.6: Neologizmi kao način obogaćivanja leksika odraz su kreativnosti jezične upotrebe. Ipak, postoje dvije vrste neologizama; 1. oni koji proizilaze spontano iz jezične upotrebe slijedom potreba govornika/-ica i 2. oni koji su propisani ili preporučeni odozgo, neologizmi koje stvaraju autoriteti (stručni, znanstveni, politički) obično u dvije svrhe: a) rad na terminologiji pojedinih struka i znanosti ili b) pomaci u kodiranju određenih društvenih situacija (npr. purističke prakse). Politička instrumentalizacija jezika, njezino prepoznavanje i povijest, treba također imati mjesto u kurikulumu."]
[83,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"uočava tuđice, posuđenice i usvojenice; tuđice zamjenjuje hrvatskim riječima\" u ishodu OŠ HJ A.8.6: Leksik svakoga jezika obogaćuje se na jedan od dva načina: a) izgradnjom novih riječi na temelju postojećih ili b) posuđivanjem iz drugih idioma. Posuđenice i usvojenice treba promatrati kao oblik razgranjavanja konceptualnih mogućnosti koje neki jezik nudi."]
[84,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"objašnjava česte frazeme i funkcionalno ih uklapa u vlastiti govor\" u ishodu OŠ HJ A.8.6: Tomu treba prethoditi sposobnost prepoznavanja frazema, razjašnjenje te pojavnosti. Učenik/-ica usvaja kriterije koje jezična struktura treba zadovoljiti da bismo mogli govoriti o frazemima: nemogućnost ispuštanja frazemskih fragmenata, združenu proizvodnju značenja (nemogućnost rastavljanja na značenja zasebnih riječi)...\n\nNa frazeme se nadograđuje semantičko znanje koje treba biti stečeno u prethodnim cjelinama; kao i pojedinačne riječi i frazeološke strukture mogu biti sinonimne i antonimne jedna drugoj. Pojedini frazemi mogu imati više inačica, a polisemija je i u frazeologiji zastupljena kao što je zastupljena u pojedinačnim oblicima i riječima."]
[85,"Zlatka Grahovec Soldat","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar Mirjane Vidović i Zlatke Grahovec Soldat\n\nPoštovani,\nsvjesne da je promjena nužna, iznosimo svoje komentare vezane uz ishode za gimnazijski program.\nNaš je glavni problem: je li 140 sati dovoljno za ostvarivanje svih sadržaja i svih ishoda. Nakon što smo se godinama mučili s ostvarivanjem dosadašnjeg Nastavnog programa za hrvatski jezik, čini nam se da je i ovaj prijedlog preambiciozno i nerealno postavljen: previše je ishoda i sadržaja (!).\n1. Smatramo da je ishoda previše i da nisu dovoljno konkretno i jasno napisani/razrađeni. \nNeke sadržaje iz jezika (A 5 npr. relativna/apsolutna uporaba glagolskih vremena, opisuje jezične rječnike općega i ograničenog leksičkog sloja i strukturu rječničkoga članka, prepoznaje upravljanje ili rekciju prijedloga i glagola, prijedložno-padežne izraze i bezlične konstrukcije, analizira gramatičke veze među sastavnicama spojeva riječi ili sintagmi: sročnost ili kongruencija, upravljanje ili rekcija, pridruživanje… načini tvorbe, razlikovanje teksta i diskursa…)  bilo bi dobro ostaviti za studij kroatistike, a zadržati se na temeljnoj pismenosti učenika i razvoju njihovih vještina. Je li zaista potrebno da naši gimnazijalci znaju otprilike 70% onoga što se radi na studiju kroatistike? Je li to realno očekivanje?\nNaime, ako smo usmjereni na učenike, njihove  sposobnosti, potrebe i interese i  ako želimo razvijati komunikacijske jezične kompetencije te funkcionalnu pismenost, ako želimo poticati stvaralački rad učenika, iskustvo nam govori da je za to potrebno više vremena, a ona je upitno može li se sve navedeno ostvariti. \n\n2. Smatramo da bi bilo dobro još jednom promisliti o popisu obveznih književnih djela za cjelovito čitanje i njihovu rasporedu po razredima. Ponavljamo, ako smo usmjereni na učenike i njihove sposobnosti, možemo li, primjerice, očekivati da se u 1. razredu razumije Petrarcina lirika, govori o dvama samoubojstvima, da se u 2. razredu razumije Tin Ujević, u 3. razredu cjelovito čita Smrt Smail-age Čengića kao primjer epa, a uz to da se obrade svi ostali epovi…? Postavljamo ovo pitanje na temelju iskustava iz razreda. Bilo bi dobro, dakle, realnije se postaviti u izboru djela, njihovu broju, raspodjeli po razredima, prvenstveno promisliti o dobi učenika i njihovoj zrelosti i mogućnosti doživljaja određenih djela. \nIsto tako, ambiciozno su postavljeni ishodi B 2 i B 3. Jesmo li sigurni da su jednoznačni i ostvarivi?  I vrlo važno, moraju li učenici zaista djelima pristupati na književnopovijesni način? Jesmo li išta napravili drugačije ako svejedno na kraju očekujemo sljedeće: B.4.3. Učenik obrazlaže slijed književnih poetika i razdoblja i kritički prosuđuje utjecaj različitih konteksta na književni tekst.?\nNadalje, ako je navedeno da se poučavanje i učenje književnoteorijskih pojmova povezuje s književnim tekstovima, a propisani su obvezni tekstovi, jesu li nam točno određeni i sadržaji uz te tekstove. Evo primjera nekih nedoumica: Što znači izbor iz poezije? Koliko je to pjesama? Ako radimo izbor iz poezije Vladimira Nazora, moramo li očekivati od učenika da znaju ditiramb? \nTime se nameće i pitanje: ako već postoji Jezični pojmovnik, zašto onda ne postoji Književnoteorijski pojmovnik? \n\nSrdačan pozdrav \nMirjana Vidović i Zlatka Grahovec Soldat"]
[86,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"uočava različite uloge istoznačnih i suprotnih riječi u kontekstu\" u ishodu OŠ HJ A.8.6: Nije samo pitanje različitosti uloge sinonima i antonima nego i prepoznavanja različitih vrsta sinonimije i antonimije. U tradicionalnome školskome smislu sinonimi se dijele na istoznačnice i bliskoznačnice, iako tu podjelu treba problematizirati u razgovoru s učenicima/-ama koji na konkretnim primjerima osvještavaju da je istoznačnica vrlo malo i da se riječi u jeziku ima tendenciju diferencirati. I antonime treba sagledati s obzirom na stupanj oprečnosti naspram komplementarnosti koncepata i druge aspekte koji potiču metajezično znanje, a time i konceptualni razvoj.  \n\nNigdje se u osnovnoškolskome kurikulumu ne govori o homonimima (i razlici u odnosu na sinonime i polisemiju), polisemija također izostaje, a ne spominju se ni taksonimski odnosi (hiperonimija / hiponimija) u ovome dijelu obrazovanja s kojima će se u nekome obliku učenici/-e susresti u udžbenicima drugih predmeta (biologije, kemije)."]
[87,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"objašnjava značenja riječi i njihovu ulogu u rečenici radi razumijevanja i stvaranja tekstova\" u ishodu OŠ HJ A.8.6: Ta objašnjenja trebaju biti sintetička i analitička - od učenika/-ice se traži da objasne značenje riječi, rečenice ili teksta pred sobom (u cjelini), ali i da prodru ispod riječi, ispod rečenica i ispod teksta u potrazi za manjim gradivnim komponentama koje oblikuju ta totalna značenja percipirana na sintetičkoj razini."]
[88,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"razlikuje odnosne i neodređene zamjenice u službi vezničkih riječi\" u ishodu OŠ HJ A.8.5: Uz usvajanje veznika koji su karakteristično vezani uz pojedine vrste nezavisnosloženih i zavisnosloženih rečenica (npr. da nezavisnosložene sastavne rečenice pretežno sadrže i, pa, te, ni ili niti). Na ponekim se veznicama treba duže zadržati. Uz odnosne i neodređene zamjenice u službi vezničkih riječi, to su i višeznačni veznici (poput te koji izriče sastavnost, ali i uzročnoposljedičnost, o čemu će ovisiti i upotreba zareza)."]
[89,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"uspoređuje popularnu kulturu s tzv. visokom umjetnošću na poznatim primjerima iz književnosti ili drugih umjetnosti\" u ishodu OŠ HJ C.7.2: S kritičkim osvrtom na visoku umjetnost, kako se oblikuje prema onome što se odbacuje kao nisko, čemu se dodijeljuje manja vrijednost. Većinom se visoka kultura definira u kontekstu ekonomskoga i akademskog prestiža, zbog čega je potrebno sagledati tu distribuciju moći i resursa na kojoj se gradi visoka kultura kroz promjenjivost društvenih odnosa kroz povijest."]
[90,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Umjesto \"govora mržnje\" u ishodu OŠ HJ C.7.1, \"nasilje u jeziku / jezično nasilje\". Govor mržnje je pravni termin, vrlo ograničenoga dosega u promišljanju kako jezik ozljeđuje i ranjava. Važno je moći prepoznati različite načine na koje se jezikom manipulira i materijalne posljedice (po tijela, živote drugih) koje takva upotreba jezika ostavlja za sobom."]
[91,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"suprotstavlja se stereotipima, predrasudama, prikrivenoj i otvorenoj diskriminaciji\" u ishodu OŠ HJ C.7.1: Stereotipizirani scenariji vezani uz pojedine društvene grupe ili predrasude nisu izoliranim jezičnim konstruktima, čijim iskorijenjivanjem nestaje rasizam ili ksenofobija ili mizoginija u jeziku. Rasizam, ksenofobija ili patrijahat institucionaliziranim su oblicima nasilja u kojima jezik sudjeluje na različite načine. Stereotipima i predrasudama na najočitije, ali nastava jezika treba prodrijeti ispod očitoga i zajedno s drugim društvenohumanističkim predmetima i međupredmetnim sadržajima (Sociologija, Građanski odgoj i obrazovanje) ukazati na načine na koji jezik sudjeluje u nasilju i opire se njemu."]
[92,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"uspoređuje reakcije različitih primatelja na isti medijski tekst\" u ishodu OŠ HJ C.7.1: Iz kojih treba razviti obrasce; koje se interpretacije teksta pojavljuju i u koje društvene prakse, odnose i vrijednosti sežu."]
[93,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Još jedan komentar na natuknicu \"prepoznaje jezično-stilska obilježja književnoga teksta: hiperbola, retoričko pitanje, metafora\" u ishodu OŠ HJ B.7.2: Metafora se ovdje prvi put spominje, ali isključivo kao mehanizam koji djeluje u književnim tekstovima, ne ističući se u drugim domenama jezične upotrebe. \n\nJezična kreativnost nije ograničena na književnost, što potiče učenike/-ice na slobodu u jezičnoj upotrebi i eksperimentiranje, istraživanje mogućnosti jezika. \n\nMetafora je jednim od temeljnih mehanizama za tvorbu značenja, a djeluje tako što se značenjska komponenta jedne konceptualne domene (snaga lava) preslikava u drugu konceptualnu domenu (snaga čovjeka) kreirajući složene semantičke strukture (\"On je lav\") koje se uvriježavanjem stabiliziraju do te mjere da ih bilježe i rječnici (pa je druga natuknica u Hrvatskome jezičnom portalu, uz pojam \"lav\", upravo \"hrabar, srčan čovjek\"). Metafora je mehanizam koji snažno djeluju u polisemiji (višeznačnosti) koja se također relativno kasno spominje u dokumentu. Značenja su unutar polisemnih struktura intrinzično vezana jedna uz druge. Nisu slučajna nego razjašnjivim se pomacima (kontroliranim metaforom, metonimijom, generalizacijom i specijalizacijom) nadovezuju jedno na drugo, pa je i semantička struktura lava tako rasvjetljiva; od konkretnoga značenja afričke se životinje značenje djelovanjem metafore pomaklo prema apstraktnome značenju ljudske hrabrosti ili snage."]
[94,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnose na natuknicu \"prepoznaje jezično-stilska obilježja književnoga teksta: hiperbola, retoričko pitanje, metafora\" u ishodu OŠ HJ B.7.2: Uz retoričko pitanje može se uvesti i slavenska antiteza (na primjeru Hasanaginice koja se čita u razdoblju između 5. i 7. razreda)."]
[95,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"uočava umjetničku ulogu književnosti koja ima kulturnu i estetsku vrijednost\" u ishodu OŠ HJ B.7.2: Iako bi kultura trebala sadržavati sve te konotacije, s obzirom na to da se radi o pojmu nerijetko ispuhanome od političkih i ekonomskih sadržaja, treba podcrtati ulogu književnosti u promišljanju općedruštvenih, ekonomskih i političkih odnosa. Književnost rasijeca i promatra kako se grade i oblikuju te otvara prostore za njihovo propitivanje i reimaginiranje."]
[96,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"istražuje suvremene jezične priručnike sa svrhom upoznavanja suvremene leksikografije i uočava brojnost  jezičnih priručnika\" u ishodu OŠ HJ A.7.6: Uz upoznavanje s brojnošću jezičnih priručnika, potrebno se upoznati i s njihovim vrstama; abecednim rječnikom i tezaurusom, rječnikom sinonima, gramatičkim i pravopisnim priručnicima... Učenike/-ice treba uputiti kako na tiskane jezične priručnike tako na elektroničke (Hrvatski jezični portal, elektroničko izdanje Hrvatskoga pravopisa Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, jezične korpuse). \n\nBudući da učenici/-e uz hrvatski jezik uče još jedan jezik u školi (pretežno engleski), to je mogućnost da se ukaže na jednojezične i dvo(više)jezične priručnike i načine na koji se mogu upotrebljavati u svakodnevnome školskom radu."]
[97,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"upoznaje se sa značajkama i vodećim ličnostima ilirskoga pokreta\" u ishodu OŠ HJ A.7.6: Uvrštavanje interkulturne pismenosti u popis oblika opismenjavanja koji bi trebali biti postignuti nastavom hrvatskoga jezika i književnosti nadovezuje se na ovu natuknicu razmatranjem višejezičnosti pripadnika/-ica ilirskoga pokreta i načina na koji je njihov rad oblikovan različitim jezičnim utjecajima. Bilo bi uputno ukazati na interjezične i interkulturne razmjene koje su potakle promišljanja o hrvatskome jeziku i jezikoslovne pristupe njemu danas."]
[98,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"uočava povezanost i uvjetovanost razvoja hrvatskoga jezika s razvojem nacionalnog identiteta i kulture\" u ishodu OŠ HJ A.7.6: Povijest hrvatskoga jezika seže dalje od vremena nastanka hrvatske nacije (nacija je ideja 18. / 19. st.), jezik postoji i razvija se i bez nacionalnoga. Ali moguće je posmatrati kako ta ideja steže i nadzire razumijevanje jezika od svoga nastanka do danas, kako se razumijevanje uloge jezika mijenjalo, posebno pod njezinim utjecajem. Također, što bi bili \"nacionalni identitet i kultura\" i u kakvome su odnosu? Kultura nije homogena i ujednačena, to je samo privid koji stvara redukcionizam \"nacionalnoga identeta\" koji treba podleći kritičkome promišljanju, razradi i analizi s obzirom na povijesne, ekonomske, političke i druge okolnosti svoga nastanka."]
[99,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Proširenje natuknice \"objašnjava gramatičko ustrojstvo rečenice: predikat, subjekt, objekt (glagoli po predmetu radnje) i priložne oznake te atribut i apozicija na oglednim i čestim primjerima\" u ishodu OŠ HJ A.7.5: Vrste predikata, predikatni proširak, vrste priložnih oznaka, vrste objekata i objektni skup, vrste atributa i atributni skup."]
[100,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"razlikuje glasovne promjene: sibilarizacija, palatalizacija, jotacija, nepostojani a\" u ishodu OŠ HJ A.7.5: Glasovne se promjene obrađuju u petome razredu, a vezane su usko uz tvorbu riječi i morfoloških kategorija, zbog čega je to već trebalo biti savladano kako bi se ovdje prešlo na sintaksu."]
[101,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"razlikuje upravni i neupravni govor u pismu\" u ishodu OŠ HJ A.7.4: U petome se razredu (A.5.4.) od učenika/-ica traži znanje citiranja, dok se upravni i neupravni govor spominju tek u sedmome. Slijedom toga, valja obrnuti redoslijed; upravni i neupravni govor proći s učenicima/-ama ranije, zatim tek citiranje."]
[102,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"piše česte kratice i pokrate\" u ishodu OŠ HJ A.7.4: Razlikuje deklinabilne od indeklinabilnih pokrata; usvaja modele njihove deklinacije."]
[103,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna sadržaja za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda pod ishodom OŠ HJ A.7.3: Na predlošku obrasca treba sagledati osnovna obilježja administrativnoga stila i kontekste njegove primjene. Učenik/-ica na kraju osnovnoškolskoga obrazovanja, uz ispunjavanje obrasca, treba moći napisati dopis, upit ili molbu (u zasebnome dokumentu i u tijelu elektroničke poruke), životopis i motivacijsko pismo (jer na kraju osmoga razreda postoji završnost i jedan dio učenika izlazi na tržište rada)."]
[104,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U petome su se razredu osnovne škole znale obrađivati polisemija i druge relevantne semantičke kategorije. Sada je to gradivo većim dijelom potisnuto u srednjoškolske ishode. Zašto?"]
[105,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U ishodu se OŠ HJ A.7.2. natuknica \"razlikuje empatijsko slušanje: usmjereno na razumijevanje govornikovih osjećaja i potreba, od drugih vrsta slušanja\" nadovezuje na natuknicu \"parafrazira slušani tekst\" s obzirom na to da su parafraziranje, otvorena pitanja i ja-govor temeljem empatijskoga slušanja. Ja-govor omogućava uravnotežavanje ili pregovaranje vlastitih osjećaja i potreba s osjećajima i potrebama drugih. Ovdje je moguće uvesti i razgovor o nekim gramatičkim i pragmatičkim odrednicama kojima se određuje bliskost sugovornika i govornika: etičkome dativu, upotrebi ti / vi, jeziku i emocijama (tvorba emocionalnih sadržaja)."]
[106,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"obrazlaže vlastito mišljenje i stajalište o različitim temama u skladu s dobi i vlastitim iskustvom\" u ishodu OŠ HJ A.7.1: Argumentira i otvorenošću argumentima drugih provjerava vlastite argumente, dorađuje ih i prilagođava. Učenik/-ica razumijeva raspravu kao model suradnje prema analizi i boljem shvaćanju fenomena i odnosa. U dijalogu se bruse ideje i razmišljanja, poprimaju konture."]
[107,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"uočava različito prenošenje istih medijskih sadržaja u različitim medijima\" u ishodu OŠ HJ C.6.1: Ovdje je potrebno sagledati strategije, sredstva, funkcije i efekte tih medijskih poruka, odakle proizilazi razlika i zašto, ali i osvijestiti učenicima/-ama činjenicu da je jezik alat koji prodire u stvarnost, prilagođavajući je i preoblikujući sukladno interesima govornika/-ica (institucija, grupa i pojedinaca/-ki)."]
[108,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"uočava podjelu na javne i komercijalne medije\" u ishodu OŠ HJ C.6.1: I komercijalni su mediji javni mediji; razlika o kojoj je ovdje riječ je razlika između komercijalnih medija (ili medija u privatnome vlasništvu čija je održivost ovisna o profitu) i državnih medija (u vlasništvu države, financiranih iz proračuna). Mediji u državnome vlasništvu podliježu posebnome zakonu i intenzivnijem nadzoru države (Zakon o HRT-u), dok u privatnome vlasništvu većem uplivu diktata kapitala."]
[109,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"povezuje književni tekst sa suvremenim i osobnim kontekstom\" u ishodu OŠ HJ B.6.3: Suvremeno i osobno nisu u opreci; moglo bi reći da osobno jest suvremeno jer je suvremenost obilježje proživljenoga, razmjerno recentnoga vremena. Osobno treba suočiti s društvenim i sagledati ga u kontekstu društvenoga koje dopušta i suvremenost (sinkroniju) i povijesnost (dijakroniju). Suvremenost daje presjek aktualnoga i iskustveno bliskoga, dok povijesnost omogućava razumijevanje načina na koji se ta suvremenost proizvodi."]
[110,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"uočava da osoba isti problem može sagledati s različitih gledišta\" u ishodu OŠ HJ B.6.3: I razmatra ulogu jezika u različitim mogućnostima konceptualizacije istoga fenomena (čime se uvodi svijest o konstruktivnoj naravi jezika i potiče kritičko promišljanje o jezičnoj upotrebi)."]
[111,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"izražava vlastite predodžbe o stvarnosti i uvjerenja na temelju čitateljskoga iskustva\" u ishodu OŠ HJ B.6.1: Iz subjektivnih predodžbi stvarnosti treba razviti razgovor o tome što konstituira subjektivnost (iskustva stvarnosti) kako bi se posredstvom književnoga teksta zašlo u društvene odnose. Čitanje književnoga teksta treba biti povod za promišljanje društva, društvenih nejednakosti, a time i empatije i društvene odgovornosti, spomenute u posljednjoj natuknici."]
[112,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"upoznaje se s pojmovima trojezičnosti (staroslavenski, starohrvatski i latinski) i tropismenosti (glagoljica, hrvatska ćirilica/bosančica , latinica) kroz hrvatsku povijest\" u ishodu OŠ HJ A.6.6: Upotreba ćirilice na prostoru Hrvatske ne prestaje s hrvatskim redakcijama staroslavenskih tekstova i srednjim vijekom. Na ćirilici su se čitale knjige, tiskali časopisi i podučavala se u školama, i to prije samo nekoliko desetljeća. Ćirilica je dio povijesti hrvatskoga jezika koliko i povijesti srpskoga. Učenje ćirilice omogućuje učenicima/-ama pristup nizu knjiga i publikacija, stvara osnove za usvajanje grčkoga alfabeta (koji se upotrebljava za označavanje veličina u fizici i matematici) te uklanja predrasude i mržnju prema drugima uočavajući da postoji više toga što nas zbližava nego udaljava. Ćirilicu treba podučavati kao dio suvremenosti koliko i dio povijesti."]
[113,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U ishodu OŠ HJ A.6.5. spominje se kondicional prvi, ali nigdje ni traga kondicionalu drugome do srednje škole, nadopuniti."]
[114,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"točno rabi u govoru i pismu povratno-posvojnu, povratnu i pokazne zamjenice; glavne i redne brojeve\" u ishodu OŠ HJ A.6.5: Uvrstiti u razradu i odnosne, upitne i neodređene zamjenice."]
[115,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"uspoređuje podatke sličnoga sadržaja pronađene u različitim izvorima i izabire ih prema korisnosti\" u ishodu OŠ HJ A.6.3: Osim kriterija korisnosti ili primjenjivosti (relevantnosti) podataka u kontekstu zadane ili odabrane teme, treba uvesti i kriterij vjerodostojnosti ili referentnosti izvora (odakle su podaci preuzeti i kako tekst upotrebljava podatke, gdje se tekst pojavljuje i tko ga potpisuje)."]
[116,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Kao što je ranije napomenuto, komentar na natuknicu \"razlikuje slušanje iz zadovoljstva i slušanje sadržaja: usmjereno na razumijevanje i zapamćivanje, od drugih vrsta slušanja\", ovaj put u ishodu OŠ HJ A.6.2: Nezgrapno oblikovano; slušanje ili čitanje koncentrirano na pronalazak podataka i razumijevanje ne treba biti lišeno užitka. Ono što treba razlikovati jest sintetičko čitanje ili slušanje, orijentirano na cjeloviti tekst, razumijevanje njegovih tema i općih poruka, u odnosu na analitičko čitanje ili slušanje, koje se orijentira na pojedine fragmente teksta, ciljane podatke i tekstne odnose."]
[117,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"razlikuje brzinu govorenja: usporena, srednja i ubrzana\" u ishodu OŠ HJ A.6.1: Zašto se brzina govorenja razmatra s obzirom na to je li usporena, srednja ili ubrzana? Smislenije je govoriti o svezi brzine i emocija ili brzine govora i (željenoga) efekta na publiku."]
[118,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na \"Sadržajima i aktivnostima ovoga ishoda učeniku se predstavlja kultura s gledišta svakodnevnoga života, kultura s društvenoga gledišta, kultura u odnosu na popularnu kulturu...\", ispod ishoda OŠ HJ C.5.2: Kultura bez predznaka u odnosu na kulturu s atributom (popularna kultura) nije neutralnim i općim prostorom. Ako je popularna kultura povezana s dostupnim i široko distribuiranim kreativnim sadržajem, ovdje neoznačena kultura kultura je koja je uže dostupna i uže distribuirana, odnosno kultura koju grade i uživaju određene društvene grupe (npr. tzv. visoka kultura veže se uz akademski obrazovane i ekonomski dobrostojeće elite orijentirane prema očuvanju tradicije i nasljeđa (što također ima funkciju održavanja aktualnih društvenih odnosa)."]
[119,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"upoznaje pojam popularne kulture (ono što se sviđa velikomu broju ljudi)\" u ishodu OŠ HJ C.5.2: Ukus nije ono što određuje popularnu kulturu; riječ je o oblicima kreativnih sadržaja koji su dominantni (općedostupni i širokodistribuirani) kao i institucionalno podržani (u kontekstu glazbene, filmske, novinske, modne industrije)."]
[120,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ B.5.2, natuknice \"razlikuje temeljna žanrovska obilježja: poetska, prozna, dramska...\": Uvesti razlikovanje vrsta dramskoga djela; komedije, tragedije i drame u užem smislu."]
[121,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"razlikuje vlastiti mjesni govor i narječje od drugih govora i narječja\" u ishodu OŠ HJ A.5.6: Unatoč razlici koja proizilazi iz prototipnih obilježja, učenik/-ica zamjećuje da jasne i oštre granice među pojedinim govorima i narječjima nema te da se idiomi prelijevaju jedan u drugi."]
[122,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Kao što je ranije napomenuto, a ovdje se odnosi na natuknicu \"zamjenjuje riječima hrvatskoga hrvatskog jezika\" u ishodu OŠ HJ A.5.6: I standardni oblici i nestandardni stječu svoju funkciju u komunikaciji. Nijedna riječ ne smeta drugoj. Vježbom zamjene učenik može steći dojam da su nestandardni oblici odnosno riječi mjesnoga govora višak, redudantne. One samo imaju drugačiju funkciju od riječi koje su standardne. Domene upotrebe mjesnih govora razlikuju se od domena upotrebe standardnoga idioma. \n\nPritom, čak i da se učitelj/-ica s učenicima/-ama upusti u ovakav zadatak, primijetit će da nema potpunih sinonima ili da ih je vrlo malo. Riječ mjesnoga govora donijet će neke drugačije značenjske komponente ili nijanse u odnosu na riječ standardnoga jezika. Kod učenika/-ica treba graditi osjetljivost na značenjsku razgranatost riječi i na mogućnosti koje različite riječi nude. Gubitak jedne riječi gubitak je koji zahvaća paletu mogućnosti razmišljanja o nekome fenomenu. Npr. ako se \"šugaman\" zamijeni \"ručnikom\", gubi se značenjska komponenta \"sušenja (ruku)\" (prema tal. asciugare (le mani)) koju standardni oblik ne sadrži. Što više riječi asociranih uz neki fenomen učenik/-ica posjeduje, to je taj fenomen konceptualno dohvatljiviji, jasniji."]
[123,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na sadržaj za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda \"Riječi poredane po čestoti moguće je pronaći u objavljenome Hrvatskome čestotnome rječniku (Moguš, Bratanić i Tadić 1999)\", ispod ishoda A.5.5.:  Rječnik je iz 1999. godine i temeljen je na dramskome, proznome, pjesničkome, novinskome i udžbeničkome potkorpusu (pretežno književnim i publicističkim predlošcima). Iako ni dostupni elektronički korpusi hrvatskoga jezika nisu dovoljno funkcionalno raslojeni (i tu dominiraju književnost i publicistika), novijega su datuma, češće i lakše nadopunjavani."]
[124,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"točno rabi riječi s provedenim glasovnim promjenama\" u OŠ HJ A.5.5: U petome razredu učenik/-ica razumije i mehanizme osnovnih glasovnih promjena i kontekste u kojima djeluju: palatalizacije, sibilarizacije, jotacije, nepostojanoga ´a´."]
[125,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"provodi stupnjevanje pridjeva  na uporabnoj razini\" u OŠ HJ A.5.5: Kao i stupnjevanje priloga. Nekoliko su natuknica ispod uvršteni među nepromjenjive riječi, no upravo zbog mogućnosti stupnjevanja valja ih tretirati kao djelomično promjenjive."]
[126,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Prijedlog prilagodbe natuknice \"razlikuje imenice, pridjeve i glagole...\" u ishodu OŠ HJ A.5.5: \"Morfološke karakteristike\" imenica, pridjeva i glagola jer se u drugom i trećem razredu već uvodi temeljno razlikovanje tih kategorija."]
[127,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U dokumentu se ne spominju zbirne imenice. U ishodu OŠ HJ A.5.5 pišu natuknice \"točno rabi riječi s provedenim glasovnim promjenama\" i \"razlikuje opće i vlastite imenice, opisne, posvojne i gradivne pridjeve, osobne, posvojne i upitne zamjenice\", na sjecištu toga trebalo bi uvesti i taj segment gradiva, zajedno s modelima njihove tvorbe."]
[128,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na \"piše pripovjedne tekstove trodijelne strukture ne postižući cjelovitost teksta i stilsku ujednačenost\" u ishodu OŠ HJ A.5.4: Razine usvojenosti gradiva odražavaju očekivana znanja i vještine. Propusti i pogreške nisu ishodi. Razradama ishoda se prati postupno napredovanje učenika iz razreda u razred, iz cjeline u cjelinu."]
[129,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na ishod OŠ HJ A.5.4, natuknicu \"svjesno i točno citira  autorsko djelo poštujući intelektualno vlasništvo\": Ovome ishodu treba prethoditi ovladavanje upravnim i neupravnim govorom (njihovim oblicima i funkcijama), što do toga ishoda nije predviđeno."]
[130,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"uočava sastavne elemente grafičke strukture teksta: naslov, podnaslove, fotografije i/ili ilustracije\" u ishodu OŠ HJ A.5.3: I razmatra odnose među tim elementima kao i njihove funkcije u međusobnoj interakciji."]
[131,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Kao i kad je riječ o govorenju, natuknica \"prepoznaje svrhu čitanja: osobna, obrazovna i javna\" provlači se dokumentom, počevši od ishoda OŠ HJ A.5.3: Zašto je obrazovna svrha izdvojena iz osobne i javne? Ona može pripadati i jednoj i drugoj. Obrazovna svrha čitanja može biti i učenje naglas (osobna), ali i tekst koji nastavnik čita u razredu (polujavna - ograničenost sudjelovanja u publici) ili znanstvenik u televizijskoj emisiji (javna u punome smislu riječi)."]
[132,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na ishod OŠ HJ A.5.2, natuknicu \"prepoznaje slušanje iz zadovoljstva i slušanje sadržaja: usmjereno na razumijevanje i zapamćivanje poruka\": Nezgrapno oblikovano; slušanje ili čitanje koncentrirano na pronalazak podataka i razumijevanje ne treba biti lišeno užitka. Ono što treba razlikovati jest sintetičko čitanje ili slušanje, orijentirano na cjeloviti tekst, razumijevanje njegovih tema i općih poruka, u odnosu na analitičko čitanje ili slušanje, koje se orijentira na pojedine fragmente teksta, ciljane podatke i tekstne odnose."]
[133,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.5.1, natuknice \"primjenjuje različite govorne činove: zahtjev, isprika, zahvala i poziv\": Molba ili upit."]
[134,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na natuknicu \"prepoznaje različite svrhe govorenja: osobna, obrazovna i javna\" koja se pojavljuje u više ishoda i uzrasta (OŠ HJ A.5.1, OŠ HJ A.6.1, OŠ HJ A.7.1.): Zašto je obrazovna svrha izdvojena iz osobne i javne? Ona može pripadati i jednoj i drugoj. Obrazovna svrha govorenja može biti i učenje naglas (osobna), ali i predavanje nastavnika u razredu (polujavna - ograničenost sudjelovanja u publici) ili izlaganje znanstvenika u televizijskoj emisiji (javna u punome smislu riječi)."]
[135,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"gleda animirane, dokumentarne i igrane filmove i filmove dječjega filmskog stvaralaštva tematski i sadržajno primjerene recepcijskim i spoznajnim mogućnostima\" u ishodu OŠ HJ C.4.2: Kurikularni tekst bi trebao ponuditi listu preporučenih filmova prema vrstama i uzrastu. Filmološki dio kao i teatrološki trebaju biti razrađeniji jer predstavljaju relevantan dio općega društvenohumanističkog obrazovanja, a integralnim su dijelom nastave jezika i književnosti."]
[136,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na ishod OŠ HJ C.4.1, natuknicu \"prepoznaje izvore informiranja: stručnjaci ili drugi pojedinci, školske ili narodne/gradske knjižnice, internet, e-udžbenik\": I vrednuje dostupne izvore prema kriterijima obavijestnosti, provjerljivosti i referentnosti informacija, objektivnosti i višestranosti."]
[137,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"čita i sluša tekstove na kajkavskome, čakavskom i štokavskom narječju\" u ishodu OŠ HJ A.4.6.: Prepoznajući kojem bi narječju pripadao govor na kojem je odrastao/-la."]
[138,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Još jedan komentar na OŠ HJ A.4.5., natuknicu \"razlikuje rečenične dijelove  i izražava okolnosti glagolske radnje\": Uklopljenost \"izražava okolnosti glagolske radnje\" u natuknicu \"razlikuje rečenične dijelove... \" upućuje na to da su okolnosti glagolske radnje priložne oznake. No, u ishodu A.4.5. tek se sustavnije obrađuju imenice i glagoli te se izrijekom ne spominju prilozi (dolaze na red u petome razredu). Kako učenik/-ica može razumjeti priložne oznake bez savladavanja priloga kao vrste riječi? Potreban je, kako smo napomenuli, svojevrsni razmak između obrade morfoloških i sintaktičkih kategorija kako bi se učenicima/-ama dalo dovoljno vremena da zaista kontinuiranom vježbom usvoje naučeno i da uspiju morfološka znanja operacionalizirati na ´višim´ razinama, na razini sintakse i pragmatike (funkcionalnost)."]
[139,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na ishod OŠ HJ A.4.5, na natuknicu \"razlikuje rečenične dijelove  i izražava okolnosti glagolske radnje\": Razlikovanje rečeničnih dijelova prodire iz morfologije u sintaksu. Budući da ova natuknica može značiti samo sposobnost pronalaženja subjekta i predikata, ali i ovladavanje objektom, priložnim oznakama (što može sugerirati sljedeća natuknica s okolnostima glagolske radnje), atributima i apozicijama, potrebno je jasnije naznačiti na što se odnosi. Koje točno rečenične dijelove učenik/-ica treba razlikovati u 4. razredu OŠ i kako se razlikovanje tih rečeničnih dijelova veže uz netom savladane vrste riječi (imenice, glagole, pridjeve)? Gradivo je potrebno prohodnije i promišljenije organizirati (imajući na umu načine na koji se pojedini segmenti nadograđuju jedan na drugi i da ovakvi skokovi (odmah s vrsta riječi na rečenične dijelove) mogu dovesti do teškoća u usvajanju)."]
[140,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na ishod OŠ HJ A.4.5, na natuknicu \"točno oblikuje prošlo, sadašnje i buduće glagolsko vrijeme\": Ovdje se vjerojatno misli na perfekt, prezent i futur prvi; precizirati. U klasifikaciji je prošlih vremena njih nekoliko kao što su i dva buduća vremena, s time da pojedina preuzimaju i više vremenskih značenja (npr. budućnost izrečena prezentom svršenih glagola ili prošlost pripovjedačkim prezentom)."]
[141,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.4.5, natuknice \"pravilno oblikuje broj i rod imenica, umanjenice i uvećanice\": I pridjeva koji se slažu s imenicom u broju i rodu. Slaganje pridjeva, imenica i glagola u rečenicu (predviđeno istim ishodom, natuknicom: \"oblikuje rečenice i primjereni tekst\") tražit će i razumijevanje sročnosti."]
[142,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na ishod OŠ HJ A.4.4., natuknicu \"piše prema predlošcima za ovladavanje gramatičkom (morfološkom, sintaktičkom i leksičkom) i stilističkom normom (na početnoj funkcionalnoj razini)\": Kojim aspektima te norme? Ovo je toliko široko da obuhvaća sve i ništa. Što bi obuhvatila početna razina? Gramatika i leksik jesu funkcionalno diferencirani, ali prepoznavanje načina na koji se prilagođavaju pojedinim modusima upotrebe ovisi o predznanju učenika/-ica, odnosno o usvojenim gramatičkim i leksičkim mogućnostima."]
[143,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ C.3.1., natuknice \"pronalazi podatke u različitim izvorima  prema zadanim istraživačkim temama i vlastitim interesima\": Pri čemu vrednuje dostupne izvore prema kriterijima obavijestnosti, provjerljivosti i referentnosti informacija, objektivnosti i višestranosti."]
[144,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"uočava glagolsku radnju izrečenu glagolom\" u ishodu OŠ HJ A.3.5: Učenik/-ica razlikuje i primjenjuje sve tri modalnosti izrečene glagolom: ne samo radnju nego i stanje i zbivanje."]
[145,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"izdvaja nepoznate riječi, pretpostavlja značenje riječi na temelju sadržaja teksta\" u ishodu OŠ HJ A.3.2: Koje zatim provjerava u rječniku ili u razgovoru s učiteljem/-icom. Usvaja nove riječi, što se očituje i u primjeni tih riječi u novim jezičnim okruženjima i komunikacijskim kontekstima."]
[146,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.3.1, natuknice \"razlikuje svakodnevne komunikacijske situacije\": Uz razumijevanje funkcionalne diferencijacije jezika, sukladne uzrastu, koje se iskazuje upotrebom odgovarajućih jezičnih sredstava primjerenih ciljevima konkretnih komunikacijskih situacija (prilagodbi jezika vlastitim potrebama, potrebama sugovornika/-ica i zahtjevima komunikacijske situacije)."]
[147,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ C.2.2. i OŠ HJ C.2.3. u kojima učenik/-ica izražava svoje mišljenje o sadržajima kojima je izložen/-a: Potrebno je poticati obrazlaganje, argumentaciju, naravno prikladno uzrastu, ali ohrabrivati učenike/-ice da promišljaju o svojim dojmovima i pogledima."]
[148,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na ishod OŠ HJ C.2.1. \"Učenik sluša/čita tekst primljen uz pomoć elektroničkih medija...\":  Tomu prethodi razgovor o elektroničkim medijima, što su i kako se razlikuju od onih tradicionalnih. Valja težiti tomu da učenik/-ica razumije kontekst u kojem tekst nastaje i prepoznaje funkcije koje stječe. \n\nIsto tako, čitanje teksta na ekranu i pisanje na tipkovnici drugačije je jezično i kognitivno iskustvo od čitanja teksta u papirnatome obliku i pisanja rukom, što iziskuje uravnotežavanje tih praksi i razlaganje vještina potrebnih za adekvatno snalaženje u jednoj i drugoj."]
[149,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna natuknice \"uočava obilježja igrokaza za djecu: lica, dijalog\" u ishodu OŠ HJ B.2.2.: I didaskalije. Igrokaz bi bilo uputno i odigrati u razredu (poticanje mašte i kreativnosti, istraživanje vlastitih iskustava i pogleda na svijet kroz ponašanje odigranih likova, interpretiranje riječi i rečenica u izvedbi)."]
[150,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ B.2.1., natuknice \"govori o čemu razmišlja i kako se osjeća nakon čitanja/slušanja književnoga teksta\": Pokazuje empatiju i solidarnost, interes za razmišljanja i osjećaje drugih, poštovanje prema drugačijim stavovima. Nastoji razumjeti osjećaje i razmišljanja drugih postavljajući otvorena pitanja i parafrazirajući kako bi provjerio/-la svoje razumijevanje."]
[151,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"zamjenjuje riječ mjesnoga govora s riječju na standardnome hrvatskom jeziku\" u ishodu OŠ HJ A.2.6.: I standardni oblici i nestandardni stječu svoju funkciju u komunikaciji. Nijedna riječ ne smeta drugoj. Vježbom zamjene učenik može steći dojam da su nestandardni oblici odnosno riječi mjesnoga govora višak, redudantne. One samo imaju drugačiju funkciju od riječi koje su standardne. Domene upotrebe mjesnih govora razlikuju se od domena upotrebe standardnoga idioma. \n\nPritom, čak i da se učitelj/-ica s učenicima/-ama upusti u ovakav zadatak, primijetit će da nema potpunih sinonima ili da ih je vrlo malo. Riječ mjesnoga govora donijet će neke drugačije značenjske komponente ili nijanse u odnosu na riječ standardnoga jezika. Kod učenika/-ica treba graditi osjetljivost na značenjsku razgranatost riječi i na mogućnosti koje različite riječi nude. Gubitak čak i jedne riječi gubitak je koji zahvaća paletu mogućnosti razmišljanja o nekome fenomenu. Npr. ako se \"šugaman\" zamijeni \"ručnikom\", gubi se značenjska komponenta \"sušenja (ruku)\" (prema tal. asciugare (le mani)) koju standardni oblik ne sadrži. Što više riječi asociranih uz neki fenomen učenik/-ica posjeduje, to je taj fenomen konceptualno dohvatljiviji, jasniji."]
[152,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na natuknicu \"prepoznaje u tekstu ogledne i česte imenice i glagole \" u ishodu OŠ HJ A.2.5.: Prepoznavanje oglednih imenica i glagola značilo bi da je učenicima/-ama pojašnjeno što je glagol, a što je imenica. U tome slučaju, savladavanje tih dviju morfoloških kategorija, koje će zatim biti oprimjerene u tekstu, treba navesti u ishodima."]
[153,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.2.5, odnosno natuknice \"prepoznaje i razlikuje izjavnu, upitnu i uskličnu te jesnu i niječnu rečenicu u tekstu\": I stvara i piše izjavne (potvrdne i niječne), upitne, usklične rečenice."]
[154,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Napomena uz ishod OŠ HJ A.2.4.: U prvome se razredu (ishodom A.1.4.) podrazumijeva pretežno upotreba velikih tiskanih slova, dok se upotreba malih tiskanih slova ostavlja čitanju, uz tek koji redak u pisanim vježbama. Budući da se ovdje već kreće s školskim rukopisnim pismom, između A.1.4. i A.2.4. potrebno je pronaći vrijeme i za uvježbavanje malih tiskanih slova u rukopisu kako bi učenici/-e i njima adekvatno ovladali/-e."]
[155,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.2.3., odnosno natuknice \"pretpostavlja značenje nepoznate riječi prema kontekstu\": Te provjerava pretpostavljena značenja u rječniku ili u razgovoru s učiteljem/-icom, implementirajući savladanu riječ u novim jezičnim okruženjima i komunikacijskim kontekstima."]
[156,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.2.2., odnosno natuknice \"postavlja potpitanja o poslušanome tekstu da bi pojasnio vlastito razumijevanje teksta\": Uz pitanja o tekstu, parafraziranjem i prepričavanjem također se provjera značenje odslušanoga i omogućava interpretacija teksta, ali i uvježbava upotreba riječi u kontekstu u odgovarajućem značenju i njihovo ulančavanje u jednostavnije rečenice."]
[157,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.2.1, odnosno natuknice \"odgovara na pitanja i postavlja pitanja cjelovitom rečenicom\": Osvještava načela komunikacije i interakcije s drugima: razmjena uloga govornika i sugovornika i način njezine signalizacije, ustaljene jezične riječi i sintagme u pojedinim komunikacijskim situacijama."]
[158,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","U sadržajima i/ili preporukama navedenim ispod ishoda OŠ HJ B.1.2. piše: \"Učenik čita deset cjelovitih književnih tekstova godišnje, od toga dva obavezna i osam prema izboru učitelja.\" U prvome i drugom razredu sve skupa predviđeni su za obavezno čitanje samo braća Grimm i Hans Christian Andersen (v. F. Učenje i poučavanje predmeta). Popis lektire je začudno oskudan. Trebalo bi ponuditi i popis preporučenih naslova od kojih će učitelj/-ica birati ostatak lektire. Ovako sve ostaje nedorečeno i nedorađeno."]
[159,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na rečenicu \"Sadržajima i aktivnostima u ishodu promiče se očuvanje zavičajnih idioma kao kulturnoga nasljeđa\" (u sadržajima i/ili preporukama za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ciljeva, ispod OŠ HJ A.1.6): I zavičajni idiomi (kao i svi idiomi koje govornici upotrebljavaju) podliježu promjenama i inovacijama. Svijest o tome u obrazovnim procesima relevantna je za poticanje kreativnosti učenika/-ica kao i za poticanje ugode i slobode u upotrebi jezika (o kojima se govori u narednim retcima). Naučeno (ili naslijeđeno) mijenja se upotrebom prilagođavajući se potrebama govornika/-ica u svijetu koji se također neprestano mijenja."]
[160,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar na dio \"Učenik piše velikim slovima školskoga formalnog pisma. Mala slova služe za čitanje te se ne preporučuju diktati i vježbe prepisivanja dužih tekstova malim slovima školskoga formalnog pisma. Malim slovima školskog formalnog pisma može se napisati tek redak ili dva kao motoričku vježbu\": Mala slova trebaju biti do te mjere u upotrebi koja je potrebna da se dosegne zadani ishod: usvajanje pravila pisanja velikoga slova na početku rečenice, u pisanju vlastitih imena i poznatih toponima. No, nije ni jasno odgađanje njihova savladavanja. Iz teksta nije vidljivo kako će se na pisanju malih slova dalje raditi i koja je svrha odgode."]
[161,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Komentar koji se odnosi na sadržaje i/ili preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda u kojima se spominju \"reklame i najave\": Reklame i najave filmova i emisija bilo bi uputnije ostaviti za starije uzraste (povezano sa sadržajem predmetnoga područja Kultura i mediji). Radi se o tekstovima koji potiču potrošačko ponašanje, konzumiranje određenih sadržaja i proizvoda. I prije rada na njima, valja razmotriti s učenicima/-ama njihove ekonomske i druge društvene implikacije."]
[162,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.1.2., odnosno natuknice \"točno ponavlja izgovor glasova i čestih riječi te intonira rečenice s obzirom na priopćajnu svrhu\": I samostalno, bez navođenja, oblikuje izgovor glasova i čestih riječi.\n\nS obzirom na to da se na kraju prvoga razreda (na razini \"dobar\") očekuje slušanje s razumijevanjem, uz pravilno izgovaranje čestih riječi, učenik/-ica treba razumjeti izgovorene riječi i rečenice, što znači da prepoznaje riječi i rečenice unutar izgovorenoga teksta, da objašnjava njihovo značenje (primjereno uzrastu) i da poznaje kontekst njihove upotrebe."]
[163,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nadopuna ishoda OŠ HJ A.1.1., odnosno ishoda \"razgovara u skladu sa svojim interesima i potrebama \": Poštujući interese i potrebe drugih."]
[164,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Htjeli bismo istaknuti komentar koji se odnosi na cjelokupni popis odgojno-obrazovnih ishoda, sadržaja i razina usvojenosti po razredima i predmetnim područjima: Razine usvojenosti u ovome dokumentu pretežno izostaju. Samo se na razini dobre usvojenosti navode očekivani ishodi. Što se očekuje od učenika/-ica na drugim razinama usvojenosti znanja, vještina i vrijednosti (zadovoljavajućoj, vrlo dobroj i odličnoj)?"]
[165,"Marija Odak Zidanić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","I ova inačica prijedloga kurikula obiluje nejasnoćama i nelogičnostima, evo samo nekih od njih:\n- u ishodu A 5.1. navodi se da učenik prepoznaje različite svrhe govorenja. Trebaju li petaši razlikovati javnu i obrazovnu svrhu govorenja? Što je zapravo obrazovna svrha govorenja? Nije li obrazovna svrha govorenja ujedno i javna?\n- u istome su ishodu navedeni preporučeni tekstovi, između ostaloga vic i anegdota. Znači li to da naveden tekstove obrađujemo kao književne vrste ili su nam to predlošci na kojima ostvarujemo (koju?) svrhu govorenja? \n- isti se problem s navođenjem preporučenih tekstova javlja u mnogim ishodima svih triju domena: što s književnim vrstama navedenima u preporukama? Trebaju li učenici upoznati obilježja samo tih vrsta? Ako je odgovor potvrdan, zašto samo tih? Zašto onda nisu navedene vrste kao, primjerice, himna ili pustolovni roman? Završiti osnovnu školu, a ne znati što je himna, zadire u temelje opće kulture. Pustolovni roman vrsta je bliska djeci, zašto ne trebaju znati što je to, a u području Kulture i medija trebaju steći veoma široko znanje koje nije uvijek povezano s našim predmetom? Ako su preporučene vrste tekstova samo sredstvo ostvarivanja nekih drugih ishoda, podučavamo li uopće književnu teoriju u osnovnoj školi? Što podučavamo? Ništa o tome nije navedeno u ishodima. Dodatno, neki navedeni pojmovi bolje bi odgovarali mlađim ili starijim učenicima, primjerice ljubavni roman teško da će dotaknuti iskustveni svijet većine šestaša.\n- još o književnoj teoriji: podučavamo li možda samo pojmove navedene u preporukama? Ako da, zašto i kako podučavati temu i pjesničku sliku bez spominjanja motiva? Trebaju li djeca znati karakterizirati lik s obzirom na to da pojam nije naveden u preporukama? Ovo su samo primjeri, nelogičnosti je još mnogo pa bi svakako valjalo promisliti i sustavno, jasno i nedvosmisleno vertikalno posložiti ovaj dio našega predmeta. U protivnome će se ili sve svesti na doživljajno-spoznajnu interpretaciju ili će učitelji podučavati više-manje kao i dosad.\n- i ostali ishodi koji se odnose na jezične djelatnosti često obiluju nejasnim i neprovedivim formulacijama. Primjer: ishod 5. 2 navodi da učenik „prepoznaje slušanje iz zadovoljstva i slušanje sadržaja usmjereno na razumijevanje i zapamćivanje poruka“. Ne podrazumijeva li svaku slušanje usmjerenost na poruku? Kako ćemo, primjerice, vrednovati učenikovu uživljenost i govorenje s uvjerenjem (A 8.1)? \n- jezične sadržaje valja drugačije rasporediti, za što su dva glavna razloga: ionako preopterećen peti razred dodatno smo opteretili sadržajima, a drugi je razlog taj što je jezik sustav, a ovakav raspored sadržaja to bitno narušava. Također je predložena postotna zastupljenost pojedinih područja u praksi neprovediva ako su sadržaji ovako raspodijeljeni. \nEvo najočitijih primjera:\n- obrada velikoga početnoga slova po načelu bližega i daljega okružja nikako nije dobra; praksa u Školi za život je pokazala da obrada obaju pravila u petome razredu stvara zbrku, stoga predlažem da se u petome razredu usvaja jedno, a u šestome drugo pravilo. Time bi načelo postupnosti bilo zadovoljeno. Ne pomaže ovdje predznanje koje učenici donesu iz razredne nastave.\n- tri osnovna glagolska vremena u petome razredu – obrađujemo li njihovu tvorbu? Kako kad dijelove složenih vremena obrađujemo u šestome razredu? Možda uopće ne treba obrađivati tvorbu sedam vremena? Gdje je onda učenje o jeziku kao sustavu? Ovakve nedoumice bi trebalo riješiti u samome dokumentu, a to iz njega nije razvidno. Iz pozicije učitelja u eksperimentalnoj školi mogu reći da se često nađem u nedoumici jer ne uspijevam iščitati dokument. \n- zašto je samo kondicional drugi izostavljen? Ništa češće nije u uporabi, primjerice, pluskvamperfekt, ako je čestotnost uporabe ovdje kriterij.\n- upitna je potreba za glagolskim prilozima u šestome razredu. Ne bi li bilo bolje da se oni obrađuju s vrstama rečenica u osmome razredu? \n- zašto su glagoli po predmetu radnje sada u sedmome razredu? Ako je ovdje u pitanju to da budu uz objekt, mislim da argument nije dovoljan. Zašto onda nemamo pridjeva, brojeve i zamjenice uz atribut?\n- bilo bi sretnije rješenje da zamjenice obrađujemo u šestome razredu, ovako natrpani jezični sadržaji stavljaju dodatan naglasak na gramatiku i u petome razredu ostaje malo ili ništa vremena za bavljenje ostalim predmetnim područjima\n- s druge su strane značenja padeža preseljenja iz petoga u sedmi razred što je također problem jer kako objasniti razliku dativa i lokativa, a ne spomenuti cilj i mjesto; kako objasniti zašto je dobro reći „torta od čokolade“, ali ne i „kuća od bake“, ako ne spomenemo građu i pripadnost, zašto „putujem autobusom s mamom“?\n- sadržaji iz povijesti jezika također su pogrešno raspoređeni: Prvotisak bi bilo logičnije spomenuti u šestome razredu, a povijest 20. st. u osmome: objašnjavamo Deklaraciju i Novosadski dogovor – izravne posljedice političkih zbivanja o kojima učenici ne znaju ništa\n- upitno je je li dobro glasovne promjene obrađivati bez osnovnih stvari o glasovima\n- zašto se pripovjedač u 1. i 3. osobi spominju tek u šestome razredu? \n- zašto se dvotočka obrađuje u šestome pa opet u sedmome razredu? \n- trebamo li uistinu na nastavi hrvatskoga jezika proučavati „šminkere“ i gejmere“?\nNapominjem da se ovakvih pitanja, primjera i nedoumica može još pronaći u dokumentu pa bi svakako valjalo dobro promisliti i doraditi sva predmetna područja na svim razinama prije donošenja predmetnoga kurikula."]
[166,"Iva Močibob","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Poštovani, priključujem se komentarima kolegica i kolega s nekoliko prijedloga i nedoumica s obzirom da sam mišljenja da bi ovako važan dokument trebao biti jasan i precizan, nikako podložan različitim interpretacijama. Osvrćem se na sadržaje 5. - 8. razreda. \nVrste tekstova navedene u ishodima A.5.1., A.5.2., A.5.3. te u svim ostalim ishodima 5. - 8. razreda kao sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda\nNejasno je što s tim tekstovima treba činiti. Jesu li to tipovi tekstova na kojima treba ostvarivati ishode (ako jesu, učenicima svejedno treba objasniti značajke tih tekstova) ili su to vrste tekstova koje učenici trebaju znati napisati/govoriti. Iz kurikula je to nemoguće iščitati. Prijedlog: jasno navesti što s tim tipovima tekstova treba činiti\nKnjiževno - teorijski pojmovi navedeni u kurikulu\nNejasno je čemu služe ti pojmovi, odnosno obrađujemo li samo ono što je navedeno u kurikulu ili još nešto što logika nalaže. Primjerice, u petome razredu navedene su tema i pjesnička slika, a motiv nije. Ako obrađujemo samo ono što je navedeno, znači li to da u petome razredu ne obrađujemo himnu, karakterizaciju lika, pustolovni roman ili ih obrađujemo ako želimo iako ne pišu? Prijedlog: jasno navesti što se od kojih književno - teorijskih pojmova obrađuje u kojemu razredu bez da se podrazumijeva da učitelji samostalno obrađuju nešto čega u kurikulu nema.\nGlasovne promjene - 7. razred (A.7.5.)\nČetiri osnovne glasovne promjene obrađuju se u sedmome razredu bez spomena glasova, a glasovne promjene vezane su uz obilježja glasova. Prijedlog: uvrstiti obradu osnovnog o glasovima:  glas, slog, otvornik/zatvornik, suglasnik/samoglasnik, slogotvorno r.\nPovijest jezika (A.7.6.)\nPovijest jezika 20. st. trebala bi svoje mjesto naći u osmome razredu s obzirom da se i u povijesti 20. st. obrađuje u osmome razredu. Prvotisak bi bilo možda logičnije staviti u šesti razred uz trojezičnost/tropismenost.\nSrdačan pozdrav,\nIva Močibob"]
[167,"KSENIJA ĆOSIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Smatram da je loše što se učenje rukopisnog pisma prebacilo iz prvog u drugi razred osnovne škole. Bit će previše sadržaja u drugom razredu za pet nastavnih sati tjedno. Učenje formalnog pisma u prvom, a rukopisnog pisma u drugom razredu podržavam kao ideju u nekada planiranoj reformi i planiranom devetogodišnjem školovanju, kada bi u prvi razred polazili šestogodišnjaci predškolci pa bi se nastavni sadržaji sadašnjih prvih razreda rasteretili kroz prva dva razreda osnovnoškolskog obrazovanja. Dok to nije tako, ne slažem se sa ovim sadržajima.\nSlažem se da rod i broj imenica treba raditi u istom razredu, a ne kao do sada broj imenica u trećem razredu, a rod tek u četvrtom, ali smatram da je treći razred dobro vrijeme za to (ne u četvrtom razredu).\nUvela bih svakako kod glagolskih vremena i glagolska lica jer učenici to ionako već ranije uče u stranim jezicima. Ponekad podcjenjujemo sposobnosti naših učenika, a onda se u petom razredu od njih očekuje mnogo i previše odjednom."]
[168,"Gimnazija Antuna Gustava Matoša","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Stručno vijeće nastavnika Hrvatskog jezika Gimnazije A. G. Matoša u Zaboku\nZabok, 14. 12. 2018.\nOsvrt na prijedlog kurikula za Hrvatski jezik u 1. razredu SŠ (140 sati)\n Opći komentar:\n1. Eksperimentalna faza provedbe kurikula u Školi za život traje do lipnja 2019. i nemoguće je već sada točno ocijeniti mogućnost realizacije predviđenog programa i ishoda  u cijelosti. Iz dosadašnjeg rada zaključujemo da bi bilo nužno povećati satnicu predmeta Hrvatski jezik na minimalno 5 sati tjedno kako bi se mogle implementirati nove metode rada koje zahtijevaju više aktivnosti učenika na nastavi i individualno praćenje napretka.\n2.  Pohvaljujemo razradu ishoda ( A 1.1., A 1.3., B 1.1., B 1.3., C 1.1. i preporuke za sve odgojno-obrazovne ishode). Vidljiva su poboljšanja u odnosu na četvrtu inačicu, ali smatramo da moraju biti razrađene sve razine usvojenosti ishoda, a ne samo razina dobar. Također, smatramo da za ishod  B 1. 4. mora biti naveden ishod i mogućnost uz formativno i sumativnog ocjenjivanja koje će biti motivirajuće i u skladu s mogućnostima učenika. Ovaj zahtjev proizlazi iz konkretnog nastavnog iskustva i učeničkih reakcija na isključivo formativno vrednovanje (za koje nema specificiranih razina) za njihov veliki trud i kreativni uradak (dramatizacija, izražavanje jezikom druge umjetnosti, žanrovska preoblika i sl.)\n3.  Komentar ishoda A: Ne nalazimo popis pojmova na kraju kurikula kao što je navedeno u razradi ishoda. Predlažemo za ishod A 1. 5. povezivanje morfologije sa sintaksom (morfosintaksa) što je nužno za oblikovanje opisnih i pripovjednih tekstova. Ne smatramo potrebnim za 1. razred spominjanje metajezičnih pojmova (morf, alomorf) u razradi ishoda. Nadalje, smatramo da razradu ishoda (primjenjuje morfološka znanja o vrstama riječi pri oblikovanju teksta) treba preoblikovati u: primjenjuje morfosintaktička znanja pri oblikovanju teksta. \n4. Slažemo se s preporukom za A 1. 4. Zamjećujemo da učenici na početku prvog razreda gimnazije nisu usvojili i ne primjenjuju  temeljna pravopisna pravila kako je očekivano prema ishodima za osnovnu školu. U tom smislu trebalo bi razmisliti o proširenju razrade ishoda koji se odnose na pravopis (jezičnu normu).\n5. Komentar ishoda B: U tekstu kurikula naslovi književnih djela trebaju biti napisani u skladu s jezičnom normom. Predlažemo da se obvezno lektirno djelo „Patnje mladog Werthera“ ne čita u cijelosti. Ako je potrebno zamijeniti nekim djelom iz razdoblja romantizma, predlažemo novelu „Crni mačak“ E. A. Poea koja je uvijek imala odličnu recepciju.  Ako je pak potrebno uvrstiti roman za obvezatno cjelovito čitanje, predlažemo roman „Lovac u žitu“.\n6. Komentar ishoda C: Zadovoljni smo razradom; učenici odlično reagiraju na novu vrstu tekstova što ih motivira za rad i za druge ishode. Ne podržavamo promjenu razrade ishoda u C 1. 2. da učenik komentira kulturno-umjetničke događaje u stvarnom i digitalnom okružju, već smatramo da je trebalo ostaviti: posjećuje i komentira događaje. Iz iskustva zaključujemo da učenici izvrsno reagiraju na uključivanje u kulturne i umjetničke događaje i manifestacije u svojim sredinama čime se i ostvaruju različiti predmetni i međupredmetni ishodi."]
[169,"IGOR MEDIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Poštovani, \nradi preglednosti svoje komentare (razmišljanja, prijedloge) popisat ću uz pojedine skupove ishoda, ali na jednome mjestu. Svi se komentari odnose na gimnazijske ishode:\n\nA 1. 1. \nSvrha govornoga teksta može biti samo obrazovna, javna i osobna? I te se tri kategorije međusobno ne preklapaju, primjerice, obrazovno ne može biti i javno? Ne bi li bilo bolje izbaciti te primjere (?) svrha u zagradi? Isto vrijedi za A 1. 2., A 1. 3. i C 1. 1. Također, kako učenik primjenjuje govorne vrednote ako ih prvo ne upoznaje na nastavi jezika?  Isti problem, doduše proširen ili sličan, prenosi se i na A 2. 1. itd. Također, kad se iščitaju sve preporuke za ostvarivanje ishoda od A 1. 1. do A 1. 4., jasno je da je to što se preporuča nemoguće kvalitetno objasniti, uvježbati i vrednovati (uz odgovarajuću povratnu informaciju) u 140 sati uza sve ostalo što prema dokumentu treba napraviti, barem u razrednome odjelu koji ima 20-ak učenika.  Isto vrijedi za podudarne skupove ishoda i za popratne preporuke u 2., 3. i 4. razredu. (Usput, dosad su bile propisane tri školske zadaće godišnje, sad se takav/sličan tip zahtjeva čini mnogo neodređenijim.)\n\nA 1. 5. \nKako učenik objašnjava riječ kao sintaktičku jedinicu ako su svi ostali pojmovi povezani sa sintaktičkom razinom u 2. i 3. razredu, a to nije naziv (niti vrsta metajezičnoga znanja) koji se usvajaju u osnovnoj školi? Ishodi su neujednačeno opisani. Iz općih je vidljivo da se očekuje razlikovanje svih vrsta riječi i njihova morfološka analiza, ali među popisanim ishodima prevladavaju oni koji se odnose na glagolski sustav (također, ne daje li se prevelika važnost razlikovanju apsolutne i relativne uporabe glagolskih oblika, koja je mnogim učenicima apstraktna i sad kad se tumači u 3. razredu? Isto vrijedi i za razlikovanje aktiva i pasiva, ne bi li taj ishod bilo logičnije prebaciti u 2. ili 3. razred, među ostale sintaktičke sadržaje? Nejasno je kako se aktiv i pasiv nekomu mogu objasniti bez razumijevanja osnovnih sintaktičkih pojmova.). U preporuci uz A 1. 4. ističu se vrste riječi i kategorije koje su ovdje nespomenute, što djeluje nedosljedno.\n\nA 1. 6. \nSvrha upoznavanja hiperonimijsko-hiponimijskih odnosa u kontekstu obrade leksikoloških sadržaja bila je i ostala bolje razumjeti kako se precizno opisuje značenje riječi/leksema. Bilo bi stoga logičnije ta dva pojma prebaciti u ishod o razumijevanju značenja leksema u zadanome kontekstu i o – može se dodati – razumijevanju procesa opisivanja značenja leksema tako da definicija započinje općenitijim (nadređenim) pojmom i onda ga u nastavku sužuje. To je jedino bitno od cijele te priče za bavljenje leksikom u 1. razredu. Iz popisa ishoda stječe se dojam da treba upoznati osnovne leksičko-semantičke odnose, a zapravo treba naučiti razmišljati o značenju riječi, o preciznijemu definiranju značenja riječi, treba raditi na vlastitome rječniku i treba primjenjivati naučene riječi u vlastitoj komunikaciji. Uz A 1. 6. treba dodati preporuku iz koje će to biti posve jasno. (Uopće se ne spominju leksičke vježbe i ispada da je ključno usvajanje leksikološkoga nazivlja.)\n\nA 1. 7. \nOvdje se spominje leksičko-semantička, a u A 1. 4. leksička norma, nejasno je zašto naziv nije isti. \nAko se jezično posuđivanje i raslojavanje leksika obrađuju kasnije, onda je prerano reći da „objašnjava razloge, načine i posljedice višeznačnosti“ i dovoljno je zadržati samo ishod prema kojemu razlikuje osnovna i prenesena značenja utemeljena na metaforizaciji i metonimizaciji (zašto je ovdje i oksimoron naveden usporedno s dva najčešća načina nastanka sekundarnih značenja nejasno je i trebalo bi ga izbaciti; usput, uz književnoteorijske pojmove u istome razredu uopće se ne spominju figure).\n\nB 1. 2. \nUvođenje idejne razine i pojma ideje u temeljne pojmove u analizi proznih tekstova zbunjujuće je, nedorečeno i u nesuglasju sa suvremenim književnoteorijskim nazivljem. Na ovoj razini dovoljni su pojmovi teme i značenja djela. Neobično je što je izostavljeno razumijevanje (ili bar osvješćivanje) mogućnosti postojanja ambigviteta upisana u tekst i mogućnosti višestrukih ravnopravnih interpretacija dosljedno argumentiranih interpretiranim tekstom. (Ovako se čini da bi se „ideja“ lako mogla interpretirati i kao odgovor na pitanje „Što je autor htio reći?“, pri čemu postoji samo jedan točan odgovor na to pitanje i njime uvijek vlada isključivo nastavnik.) Problem „ideje“ prenosi se i u A 2. 2. itd. Uz strukturu pjesme ne spominju se figure, ali metafora, metonimija i oksimoron spominju se uz jezične sadržaje. Isto i u A 2. 2. itd. Nejasna je i kategorija „različite razine smiješnog“ i treba je izbaciti. Jednostavni oblici mjestimice su strogo zadani, a mjestimice se biraju. Obvezni tekstovi za cjelovito čitanje posve su neprimjereni uzrastu i čitateljskomu iskustvu, a da stvar bude gora, ta četiri djela ne ulančava nikakva jasna tematska poveznica niti književnopovijesni kriterij, što otežava ostvarivanje ishoda navedenih pod B 1. 3. Kanconijer i Patnje mladog Werthera zasigurno bi mnogo plodonosnije bilo interpretirati u 2. ili, još bolje, 3. razredu. Također, ne bi li primjerenija (i u knjižnicima dostupnija) bila Nazorova proza, a ne lirika? Usput, a to vrijedi i kasnije, ako se već preporuča da se od suvremenijih tekstova krene prema starijima, bilo bi dobro da i preporučeni prošireni popis djela za cjelovito čitanje (koji je prije bio dijelom poglavlja F, a sad nije ni objavljen!?) sadrži takva suvremena djela koja „vode“ prema ovako raznovrsnim tekstovima iz starijih književnopovijesnih razdoblja. Taj je popis (bio) opsežan, ali nastavnici su prepušteni sami sebi ako žele pronaći doista odgovarajuće i dostupne suvremene tekstove, stoga bi sve to moglo rezultirati površnim i neutemeljenim usporedbama (uostalom, pretpostavka je da predmet predaju kroatisti, a ne komparatisti). Isti problem s djelima na preporučenome popisu (barem zadnjem objavljenom, tj. onom iz veljače 2018.) javlja se i u 2., 3. i 4. razredu.\n\nB 1. 4.\nKorisne bi bile upute kako sve to vrednovati. Isto pitanje odnosi se na podudarni skup ishoda u 2., 3. i 4. razredu.\n\nC 1. 1. i C 1. 2.\nPopisani ishodi nejasni su. Usput, kako točno učenik 1. r. „prepoznaje obilježja kozmopolitske kulture, šunda, trenda i kiča u tekstu“ nejasno je, kao što je usotalom nejasno i što točno cijela ta rečenica znači.\n\nA 2. 4.\nDva se puta navodi isti ishod o prepravljanju teksta u skladu s povratnim informacijama. Usput, i ranije i sad, nejasno je što je pismo, je li to SMS poruka, e-poruka (kakvo drugo „pismo“ učenici rođeni poslije 2000. šalju?).\n\nA 2. 5.\nNejasno je zašto se ističe da se sintaktička služba određuje u jednostavnoj rečenici, tj. zašto se to ne može i na primjeru složene ili mnogostruko složene rečenice (tim više što sljedeći ishod ističe da učenik određuje sintaktičku službu veznika u rečenici, usput, nije li cijeli taj ishod o službi nepromjenjivih riječi nezgrapno sročen?). Peti ishod također je nejasan, tj. čini se kao da su u istome ishodu pomiješane kruške i jabuke, možda: prepoznaje prijedložno-padežne izraze; bezlične konstrukcije; eliptične rečenice, a upravljanje ili rekcija spomenuli bi se samo u sljedećemu ishodu o gramatičkim odnosima unutar sintagme… Također, zašto su ishodi o odnosima unutar sintagme navedeni nakon ishoda o analizi službe riječi – prvo se radi upravo kako bi se razumjelo drugo, kako bi se razumjelo da su ta tri odnosa u podlozi svih odnosa među članovima rečeničnoga ustrojstva. Ovakvim se premetima pojedini gramatički pojmovi upravo i pretvaraju u „suvišno metajezično znanje“. (Usput, ovdje nedostaje subjektno-predikatna sročnost!) U preporuci u nastavku spominju se morfološka znanja iako se preporuka očito odnosi na sintaktička znanja (preporuka je prepisana iz slične rubrike u prethodnome razredu).\n\nA 2. 6.\nPrvi je ishod nezgrapno oblikovan, ne bi li jasnije bilo npr.: razlikuje izvođenje i slaganje kao dva temeljna tvorbena načina i analizira, služeći se tvorbenom preoblikom, kojim je tvorbenim načinom nastala riječ: prefiksalnom, tvorbom, sufiksalnom tvorbom itd. U drugome ishodu rječotvornu osnovu i morfem treba izbaciti (ovdje nazivlju iz morfologije i morfemske raščlambe nije mjesto) i zamijeniti ih pojmovima tvorbena osnova i tvorbeni nastavak, a potom se može dodati ishod: uspoređuje rječotvornu i tvorbenu osnovu (no i to je suvišno, radi se o istome). Bilo bi dobro dodati: razlikuje česte paronime (jer sve ih češće zamjenjuju u govoru i pismu, dakle ta je leksička pojava jako važna za nastavu izražavanja!).\n\nA 2. 7.\nKako se ovo razlikuje od ishoda pod A 1. 7.?\n\nB 2. 3.\nZa razliku od obveznih djela za 1. razred, ova su barem poveziva u kakve-takve književnopovijesne cjeline ili tematsko-problemska žarišta.\n\nC 2. 2.\nNije jasno kako „opisuje simboličnu vrijednost književnoga ili diskurzivnoga teksta za hrvatski kulturni krug ili baštinu“ kad nema odgovarajuća književnopovijesna znanja koja bi mu takvu procjenu omogućila, a zadana djela izrazito su raznolika. Slično vrijedi i za druge ishode u tome skupu ishoda.\n\nA 3. 4.\nNije jasno kako učenik 3. razreda planira pisanje popularnoznanstvenoga teksta ili kako ga piše. Trebalo bi svakako dodati i ishod: točno citira stručnu literaturu i točno navodi bibliografske jedinice (to ne može biti samo preporuka jer je riječ o gimnazijalcima, koji tim znanjima moraju baratati na studiju). Sličan problem javlja se uz A 4. 4. sa znanstvenim tekstom. Ovakvim formulacijama banalizira se što znanstveni tekst jest, a što nije.\n\nA 3. 5.\nDrugi je ishod pravopisno i terminološki nejasan, valjda: razlikuje rečenice po sastavu: jednostavne; složene nastale sklapanjem nizanjem, povezivanjem i uvrštavanjem; mnogostruko složene. Zatim bi bio novi ishod: razlikuje vrste nezavisno složenih i zavisno složenih rečenica. Također, ishod „razlikuje subjektno-predikatnu sročnost“ trebao bi biti uvršten u ishod o razlikovanju gramatičkih odnosa unutar sintagme u 2. razredu (unutar A 2. 5.). Logično je to objasniti kad i sve ostale vrste odnosa unutar sintagme, tj. uz obradu članova rečeničnoga ustrojstva, to nije vrsta odnosa koja prelazi granice jedne (jednostavne) rečenice. Uz peti ishod: nije li dovoljno istaknuti da točno bilježi zanaglasnice u rečenici? (Kad je problematičan položaj prednaglasnica u pismu, barem u slučaju govornika kojima je hrvatski materinski?) Opet se javlja ista, prepisana preporuka o morfološkim znanjima, umjesto o sintaktičkim znanjima.\n\nA 3. 6.\nNejasno je zašto se kategorije raslojenosti leksika stalno navode različitim redoslijedom u uzastopnim ishodima.\n\nB 3. 1.\nU trećemu ishodu „problematici“ odjednom se (prvi put) daje status književnoteorijskoga naziva. Ne pokriva li sve to pojam „tematika“, osobito u ovakvu tekstu?\n\nB 3. 2.\nInzistiranje na uspoređivanju „klasičnoga“ i „modernog“ (što god te odrednice značile u pojedinim izrazima) na primjeru proze, poezije (usput, malo je lirika, malo poezija) i drame u nesuglasju je s obveznim književnim djelima za 3. razred. Da su propisana djela primjeri svega toga, tj. i jednoga i drugoga u pojedinim rodovima, takvi bi ishodi imali smisla, ovako su nejasni . Ne sugerira se valjda da će se, primjerice, Zločin i kazna i Prokleta avlija kontrastirati kao primjer tradicionalnoga i modernoga romana? Je li doista opravdan pojam „epski spjev“? Nisu li „spjev“, „ep“ i „epopeja“ dovoljni (ako je i „epopeja“ doista nužna na ovoj razini) ili bi još bolje bilo navesti samo „epske vrste u stihu“. Također, nejasno je i književnopovijesno problematično koristiti se Mažuranićevim spjevom Smrt Smail-age Čengića kao polazištem (?!) za cjelovit književnopovijesni pregled razvoja europske epike u stihu. To nije reprezentativno djelo za uvod u povijest cijele epike. Također, nejasno je zašto se primjeri tih „starijih epova“ bar ne popišu kronološki, nego srednjovjekovni nacionalni epovi prethode Vergiliju. Usput, logičnije bi onda bilo predložiti da sažet povijesni pregled epike obuhvati (ili može obuhvatiti) Homera, Vergilija, Marulića, (Tassa), Gundulića, Kačića Miošića i Relkovića jer srednjovjekovni nacionalni epovi u taj niz samo unose dodatni kaos (a izostanak prosvjetiteljskih epova s obzirom na važnost tih tekstova za povijest hrvatske književnosti i kulture zbunjuje). Također, zašto Dubravka, a ne Suze sina razmetnoga? Suze su neusporedivo „uzorniji“ tekst za uvođenje u „školski“ prikaz Gundulića i njegova opusa te za književnopovijesno razdoblje kojemu djelo pripada (tj. u tipičnoj priči o dvjema fazama Gundulićeva stvaralaštva Dubravka je svojevrsna iznimka ako se prihvati teza o navodnome odbacivanju mladenačkih djela). Osim toga, tekst Suza srednjoškolcima je lakše čitljiv od Dubravke zbog manjega broja likova i zbog \"izravnije\" izražene teme. Također, ne bi li trebalo sugerirati da se tekstovi starije hrvatske književnosti, ako je moguće, čitaju u suvremenim prepjevima (zbog spomenute Judite)?\n\nB 3. 3.\nSvi su popisani ishodi teško ostvarivi zbog mnogobrojnih književnopovijesnih kratkih spojeva opisanih uz B 3. 2.\n\nA 4. 5.\nS obzirom na to kako je prvi ishod oblikovan, bilo bi zanimljivo saznati „vezu“ između, primjerice, grafema, naglaska i sloga. Bilo bi stoga dobro preoblikovati taj ishod u: objašnjava značenje pojmova… i oprimjeruje ih (no i u tome slučaju, je li u istome nizu mjesto i naglascima i samoglasnicima… Sve to djeluje natrpano/nabacano, kao i mnogi drugi pojmovi u dokumentu). Šesti je ishod također nejasan, možda bolje: tumači razliku između izgovornih cjelina u govoru i pismu i točno pravopisno zapisuje izgovorne cjeline. Također, nije li ishod o položaju zanaglasnice logičnije smjestiti u ovu skupinu ishoda? Preporuka se opet odnosi na morfološka umjesto na fonološka znanja, a zapravo bi se na tome mjestu trebala odnositi i na fonološka, i na morfološka, i na sintaktička znanja, ločino je obuhvatiti i znanja usvojena u prethodnim godinama školovanja.\n\nA 4. 6.\nNije li u prvome ishodu dovoljno napisati da razlikuje vrste imena (antroponima i toponima)?\n\nB 4. 2.\nUz prvi ishod – jesu li groteska, parodija i travestija doista „prozne vrste“? Pjesmu u prozi bilo bi logičnije spomenuti prvi put među književnoteorijskim pojmovima u 2. razredu zbog Baudelairea, koji je tad među obveznim autorima/djelima. Temeljni je problem što će svi ti književnoteorijski pojmovi (navedeni ovdje) morati biti bar spomenuti ranije da bi se obradila druga obvezna djela od 1. do 3. razreda prema sadašnjemu popisu obveznih djela, ali i da se zadovolje svi raniji ishodi koji se odnose na književnoteorijska i književnopovijesna znanja. Dobro je pitanje treba li jedini Krležin tekst za obvezno čitanje biti baš drama Gospoda Glembajevi? Nije li taj tekst (i cijela trilogija) neka vrsta iznimke u cjelini njegova dramskoga opusa? Pitanje se može postaviti i ovako – želimo li da niz generacija upoznaje pisca s tako složenim i važnim opusom baš na ovome djelu kao zadanome djelu?\n\nSrdačan pozdrav!\nIgor Medić\nKlasična gimnazija, Zagreb"]
[170,"KSENIJA ĆOSIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Razina ishoda je preopćenita i nepotpuna. Što je s ostalim razinama? (od 2 do 5)"]
[171,"Ilija Barišić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Književnost je sada premalo zastupljena u nastavi Hrvatskog jezika u odnosu na druga predmetna područja. Ako pogledate obavezno propisane ishode, odnosno sadržaje iz književnosti i usporedite ih sa sadržajima iz drugih predmetnih područja, književnost je zastupljena s otprilike 30 do 40%. Iz prakse i rada na eksperimentalnom programu u razredu mogu potvrditi da takva slaba zastupljenost književnosti nije u skladu s interesima većine učenika, koji žele više lektire. Stoga predlažem još dvije dodatne lektire godišnje. Jednu obaveznu i jednu odabranu koja će tematski ili žanrovski biti povezana s obveznim književnim tekstom. Predlažem i da te dvije obavezne lektire nisu iz roda lirike, s obzirom da je donekle nejasno iz kurikula što podrazumijeva cjelovito čitanje zbirke poezije, što podrazumijeva 'izbor iz poezije', koji je to izbor i koliko pjesma obuhvaća. Umjesto toga predlažem da se dodatno u razradi ishoda ili u preporuci popišu neki kanonski pjesnici, hrvatski i svjetski, koji mogu biti analizirani na satu. Na taj način olakšava se osmišljavanje i provođenje vanjskog vrednovanja obrazovanja. Donekle se može naslutiti kako će vanjsko vrednovanje izgledati u području jezika i izražavanja, s obzirom na količinu i konkretnost navedenih sadržaja i ishoda, dok je u području književnosti to prilično neizvjesno i limitirano na svega 22 autora. U 4 godine gimnazijskog obrazovanja svega 22 autora, a sve drugo prepušteno izbornosti – čini se daleko premalo, osobito s obzirom koliko su detaljno popisani ishodi iz područja jezika i izražavanja."]
[172,"Ilija Barišić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Nemoguće je ostvariti sve tražene ishode sa satnicom od četiri sata tjedno u srednjoj školi, osobito ako se gledaju svi sadržaji koji su navedeni u 'razradi ishoda'. Stoga bi satnica Hrvatskog jezika u srednjim školama (gimnazijama) trebala biti minimalno pet sati tjedno."]
[173,"Mario Šimudvarac","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Poštovani, pohvala za trud i angažman, ali na dokumentu još treba mnogo i iscrpno raditi te smatram da još nije u potpunosti spreman. Tekst bi trebalo u cijelosti dodatno lektorirati. Na kraju nekih rečenica nedostaju točke, unutar nekih riječi pojavljuju se neobjašnjivi razmaci, postoje manje greške (zatipci), npr. umjesto futur prvi piše \"futu\" (OŠ HJ A.5.5.), dva je puta ponovljeno \"hrvatskoga\" (OŠ A.5.6.). Od gramatičkih kategorija ispalo je lice/osoba (kako vam drago) u OŠ HJ A.5.5., a potrebno je jer je u istom dijelu govori o npr. osobnim zamjenicama. Kako osobne zamjenice objasniti učenicima, a ne govoriti o licima/osobama? Nemoguće! U OŠ A.7.5. nedostaju sljedeće glasovne promjene - vokalizacija, jednačenje suglasnika po zvučnosti i jednačenje suglasnika po mjestu tvorbe. Ne vidim razlog da one budu izbačene, a služe (kao i jotacija) za ispravljanje pravopisnih grešaka (zbog Č u glagolu uč-i-ti pišemo DŽ u imenici udžbenik). Potrebno je uskladiti terminologiju i nazivlje u cijelom dokumentu (futur I. ili futur prvi) te točnije definirati neke pojmove. Neki su pojmovi neprecizno definirani. U OŠ HJ A.6.5. nedostaju futur prvi i kondicional drugi koja su \"jednostavniji\" glagolski oblici od pluskvamperfekta. Neke su preporuke za ostvarenje odgojno-obrazovnih ishoda suvišne i prilično ograničavajuće (zajedničko čitanje cjelovitih književnih tekstova - treba dodati kratkih). Problematična je i rečenica: \"Predmet razgovora treba biti isključivo učenikovo razumijevanje teksta na temelju doživljaja.\" (OŠ B.7.1.) Ona još može stajati u petom razredu, eventualno u šestom, ali u 7. i 8. razredu učenik već mora baratati osnovnim književnoteorijskim pojmovima (imati književnoteorijsko znanje), a ne temeljiti interpretaciju samo i isključivo na doživljaju. Odnosno, taj bi doživljaj trebao biti u funkciji književne interpretacije, a ne samo uživanja u književnosti kako bi se potaknulo čitanje. Cijeli tekst prevelik naglasak stavlja na jezičnu vještinu čitanja, a gotovo minimalnu na slušanje. Zatim, što znači \"nagraditi učenika ocjenom za izniman trud\"? Ocjena ne smije biti nagrada ili kazna (to smo već odavno prošli), nego odraz učenikova znanja. I znanje se teško i neprecizno mjeri, ali kako sada izmjeriti nečiji trud? Po čemu je nečiji trud nedovoljan, a nečiji izvrstan/izniman. Trebalo bi pitati psihologe, ali predlažem da se u cijelom dokumentu posveti mjerenju (vrednovati, ocjenjivati) rezultata učenikova rada/radova (književnih, grafičkih, filmskih, glazbenih, scenskih, glumačkih, likovnih, općenito medijskih...) i postignuća (odgojno-obrazovnih ishoda) što nikako ne znači da ne treba biti prvenstveno usmjeren na sam proces učenja i stvaranja koji te rezultate i ostvaraje donosi. Nije jasno zašto neki ishod \"ne podliježe vrednovanju\". Nejasno je zašto su u dokumentu opisne riječi za ocjene - nedovoljan, dovoljan, dobar, vrlo dobar, odličan pretvorene u nedovoljno, dovoljno, dobro, vrlo dobro i odlično. Možda će zvučati puristički, ali riječ \"odličan/odlično\", kada već mijenjamo ono što je bilo dobro i ustaljeno hrvatskom obrazovnom tradicijom, trebalo bi promijeniti u oblik izvrstan/izvrsno. Popis obveznih književnih djela za cjelovito čitanje za osnovnu školu potpuno je čudan, nedorečen i u najmanju ruku problematičan. Nejasno je po kojem su kriteriju izabrana djela jer nedostaju vrhunska djela svjetske književnosti (predmetna nastava, 5. - 8. razred), a na popisu su samo hrvatska. Previše se pažnje posvećuje pjesništvu (poeziji). Ako ovako ostane, najbolje bi bilo taj dio izbaciti pa neka svaki nastavnik/učitelj odabere prema svojem nahođenju i svojim željama. Hvala!"]
[174,"IVANA LOVIĆ ŠTENC","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po razredima i predmetnim područjima","Primjenjivo za većinu ishoda razredne nastave: razina ishoda ''dobar'' nije dovoljna. Uz ishod je potrebno navesti sve razine (iz prijašnjega dokumenta) ili niti jednu (čime se gubi vrijedan materijal namijenjen učenicima, učiteljima i roditeljima). Predlažem navesti sve razine."]
[175,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nE. Povezanost s drugim predmetima i međupredmetnim temama","Komentar na rečenicu \"U nastavnom predmetu Hrvatski jezik razvija se odgovorno ponašanje, prihvaćanje društvenoga i vlastitoga identiteta...\": Identitet se gradi. Učenik/-ica ne uzima (prihvaća) gotovo rješenje, apriori identitet kojim se samo treba obaviti."]
[176,"Srpsko narodno vijeće","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nE. Povezanost s drugim predmetima i međupredmetnim temama","Komentar na \"Izgrađuje se odnos među ljudima, razvija se prihvaćanje drugih i različitih, vrednuje se i čuva povijesno, kulturno i književno nasljeđe, baština i tradicijske vrijednosti te hrvatski narodni i nacionalni identitet.\":  Nasljeđe, baština i tradicija nisu okamenjenim entitetima. Dinamični su i podliježu promjenama kako bi se prilagodili potrebama i interesima vremena koje ih preuzima. Nasljeđe, baštinu i tradiciju valja shvatiti kao svojevrsne kanone u koje su utkane niti onoga što je smatrano vrijednim čuvanja, zbog čega o njima treba i kritički promišljati – što je izostavljeno iz nasljeđa, baštine i tradicije i zašto, u kojim se kontradikcijama gradi i tumači povijest, koje su funkcije nasljeđa, baština, tradicija danas i bile nekada. Također, socijalizacija djece u nacionalni identitet i naciju ne bi trebala biti zadatak nastave jezika i književnosti."]
[177,"KSENIJA ĆOSIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nF. Učenje i poučavanje predmeta","Svakako u kurikulumu moraju pisati izvorni naslovi književnih djela, a ne kako se tko sjeti.\nPredlažem da se napravi i popis predloženih književnih djela (kao u dosadašnjem Nastavnom planu i programu) iz kojih će učitelj odabrati što će njegovi učenici čitati, a ne samo obvezna književna djela. Učitelju početniku će popis znatno olakšati rad."]
[178,"Ilija Barišić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nF. Učenje i poučavanje predmeta","Predlažem da umjesto Vladimira Nazora za prvi razred srednjih škola kao 'obavezni književni tekst' uvrstite nekog pjesnika koji je relevantniji za hrvatsku književnu povijest i kulturu ili barem recepcijski prihvatljiviji. Svaka čast Nazoru, ali imamo boljih i važnijih pjesnika koji uopće nisu zastupljeni u kurikulu. Dva imena su tu potpuno nepravedno zaobiđena. S jedne strane, tu je Dobriša Cesarić, koji je i s obzirom na recepcijski ključ svakako prihvatljiviji od Nazora, a s druge, tu je A. G. Matoš, koji je svakako književno-povijesno relevantniji i na čijem se pjesništvu lakše mogu ostvariti C ishode ('utjecaj na vlastiti kulturni identitet'). Pri odabiru Cesarića ili Matoša ne treba gubiti iz vida ni tradiciju proučavanja koju ta dva pjesnika imaju u hrvatskom školstvu. Generacije učenika već su radili te pjesnike, redovito su prisutni na državnoj maturi, a i samim profesorima lakše je pripremiti obradu tih pjesnika. Iz ovoga što sam naveo proizlazi i konkretan logistički problem – nemoguće je školsku knjižnicu opremiti knjigama pjesama Vladimira Nazora. Nije ih dovoljno tiskano, a mislim i s opravdanim razlogom, za razliku od Matoša i Cesarića. Nadam se da je jasno da e-izdanja i razni PDF-i nisu pravo rješenje. Uostalom, probajte javnosti predočiti činjenicu da se cijela srednja škola može proći a da učenici nisu morali pročitati ni jednu jedinu pjesmu A. G. Matoša. \nVezano uz Matoševu zastupljenost u novelistici, ako se baš mora micati neke autore s popisa i ako Vam je ovo konačan popis, smatram da bi ona mogla biti zamijenjena Krležinom novelistikom (Hrvatski bog Mars). Učenici bolje reagiraju na Krležinu prozu, lakše ju čitaju od Matoševe, a Krleža je u trenutnom popisu, a s obzirom na svoj značaj za hrvatsku književnosti, definitivno podzastupljen sa samo jednim naslovom (Gospoda Glembajevi)."]
[179,"BOJAN LAZIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nF. Učenje i poučavanje predmeta","Izuzetno je neprofesionalno biti neprecizan u definiranju pojmova u kurikularnom dokumentu. Npr. naziv jednog od obveznih lektirnih naslova u 3., 4, i 5. razredu naveden je kao \"Šegrt Hlapić\" a puni je naziv djela \"Čudnovate zgode šegrta Hlapića.\" Stoga predlažem izmjenu kako je prethodno objašnjeno: da umjesto \"Šegrt Hlapić\" bude napisan puni naziv djela, dakle, \"Čudnovate zgode šegrta Hlapića.\""]
[180,"KSENIJA ĆOSIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET HRVATSKI JEZIK ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nG. Vrednovanje usvojenosti odgojno obrazovnih ishoda","Ishodi su preopćeniti, treba ih konkretizirati i to na svim razinama usvojenosti."]