{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":3,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":42,"n_cols":6,"rows_kept":42,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o nacrtu Odluke o donošenju kurikuluma za nastavni predmet Fizike za osnovne škole i gimnazije u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Elizabeta Mihalić Kesić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Iščitavajući navedeni dokument imam nejasnoća vezanih za danu tematiku. \n1. \n- u 8. r. O.Š.,  te u 1., 2. i 3. razredu srednje škole, model 4x2 pod Prijedlog učeničkih eksperimentalnih pokusa navedeni su isti pokusi (gradivo 2. razreda)\n- uz pretpostavku da je došlo do nenamjerne pogreške prilikom sastavljanja navedenog dokumenta zanima me zašto se eksperimentalni pokusi za navedene razrede ne podudaraju  s Prijedlozima učeničkih eksperimentalnih istraživanja u dokumentu koje je objavilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja: Nacionalni kurikulum nastavnoga predmeta fizika, prijedlog nakon javne rasprave, prosinac 2017. kad je onaj popis bio bliži ishodima koje treba ostvariti \n\n- U dijelu prijedloga Preporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda, nakon navođenja predloženih pokusa, piše rečenica: ''Učitelji uz predložena mogu izabrati i druga eksperimentalna istraživanja.''  \nJesu li navedena eksperimentalna istraživanja obavezna?\n- Ako je tomu tako, tada se javljaju slijedeći problemi: \n                    - nedostatak opreme,\n                    - premali fond sati da se realizira obrada nastavnih sadržaja, ponavljanje, pro-\n                      vjeravanje i izvođenje eksperimentalnih istraživanja,\n                    - preveliki broj učenika u razrednim odjelima i učenika općenito (više od 20),  \n                     odnosno grupa koje nastavnik mora istovremeno koordinirati i pratiti \n                    - nedostatak prostora (naša učionica fizike, koju koriste dvije škole, zauzeta je\n                      svakodnevno od 8,00 h  do 19,10 h), tako da je jednostavno nemoguće, kada \n                      bi i bilo potrebne opreme, pripremiti učionicu za eksperimentalni  istraživački\n                      rad  \n\n- Ako nastavnik sam odabire određena eksperimentalna istraživanja, koliko je u tom slučaju obaveznih istraživanja, 50% od navedenih po razredu, ili manje odnosno više od navedenog postotka?\n\nJeste li razmišljali o pomoćnicima u nastavi? Pokuse za učenike treba pripremiti, provjeriti rade li svi uređaji pravilno, provesti pokus u cijelosti kako ne bi došlo do neželjenih rezultata, itd.?\n\nUkoliko je pretpostavka da bi taj dio učenici trebali samostalno odraditi u slobodno vrijeme, tada smatram da dolazi do preopterećenosti učenika ako će na isti način raditi svi nastavnici. \n\n2. \nU navedenom dokumentu nema kurikuluma za jezične gimnazije. Kako će biti realiziran Kurikulum kod jezičnih gimnazija koje prve dvije godine imaju model učenja 2x2 (2x70) – obavezno, te iduće dvije godine također 2x2 (2x70) – izborno (mogu birati žele li nastaviti s kemijom, fizikom ili biologijom)?\n\n3.  \n \nNije jasna formulacija koja se proteže i kroz osnovnoškolsko i kroz srednjoškolsko obrazovanje  ''odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti ''dobar'' na kraju razreda''. \n\nU preporuci za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda trebalo bi navesti konkretne primjere srednje i više složenosti zadataka.\n\n4.   \n\n           Iz kojih je razloga geometrijska optika svrstana u izborni sadržaj kad je opis prirode pomoću \n           geometrijske optike dio svakodnevnog života?\n\n5.      \n          U dijelu  G. Vrednovanje odgojno - obrazovnih ishoda piše:  '' Elementi A, B i C vrednuju se \n           ocjenama od 1 do 5. Doprinos elementa A, B i C u zaključnoj ocjeni u jednakim je postotcima. \n          Razine usvojenosti su smjernice za učenje i poučavanje.'' , da bi pri dnu istog teksta bila \n          slijedeća preporuka: ''  Zaključna ocjena ne mora biti aritmetička sredina pojedinačnih ocjena \n          dodijeljenih tijekom nastavne godine.''\n\n          - Kako zaključiti ocjenu na kraju nastavne godine? Iz navedene preporuke slijedi dvoznačnost pa nije jasno po kojem modelu treba provesti zaključivanje.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem sudjelovanju u e-savjetovanju. Vaši prijedlozi se djelomično prihvaćaju.\n1. Prihvaća se.\nNavedena istraživanja nisu obvezna.\nNije u domeni Radne skupine (RS) Fizika opremljenost kabineta, fond sati, prevelik broj učenika u razrednim odjelima, nedostatk prostora. MZO je upoznato s navedenim problemima.\nRS Fizika razmišlja o pomoćnicima u nastavi, ali takav zadatak nije u domeni RS Fizika.\n2.  Dodan je prijedlog za jezične gimnazije unutar modela 4x2.\n3. Razina ustvarenosti dobar ne predstavlja ocjenu, nego prosjek.\nMože biti ostvareno u Metodičkom priručniku za nastavu fizike da su dani konkretni primjeri zadataka različite složenosti, ali ne u nacionalnom dokumentu.\n4. Izbornost daje slobodu rada nastavniku i ne podrazumijeva da se takvi sadržaji nužno ne poučavaju.\n5. Doprinos tri elementa jednak je međusobno. To znači da nastavnik ne bi trebao dati naglasak niti jednom elementu više, nego drugom prilikom zaključivanja. To može značiti da se sve ocjene uzimaju u račun, a zaključna ocjena ne mora biti prosjek. To je izrazito važno ako učenik pokazuje napredak u radu tijekom školske ocjene."]
[2,"stanko Popović","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ",{"$cut":{"chars":21540,"head":"1\nAkademik Stanko Popović\nRedoviti profesor u trajnom zvanju, Professor emeritus,\nFizički odsjek, Prirodoslovno-matematički fakultet, Sveučilište u Zagrebu;\nRedoviti član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, HAZU, Razred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti\ne-pošta spopovic@phy.hr\n26. 03. 2018.; 01. 12. 2018.\nRecenzija Nacionalnoga kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika\n– prijedlog nakon javne rasprave\n– MZO, prosinac 2017.\nImam moralnu obvezu osvrnuti se na dokument Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika – prijedlog nakon javne rasprave – Ministarstvo znanosti i obrazovanja RH (MZO), prosinac 2017. (Fizika 2017) i to kao dugogodišnji profesor fizike na Sveučilištu u Zagrebu (a i na gimnaziji), kao član / voditelj (Fizika) povjerenstava za izradu Hrvatskoga nacionalnoga obrazovnog standarda i Nastavnoga plana i programa (HNOS) koji je uveden u osnovne škole 2006. (još uvijek važećega programa u osnovnoj školi), te kao osoba koja je sudjelovala u svim aktivnostima HAZU glede obrazovanja posljednjih dvadeset godina.\nMZO je na svojim mrežnim stranicama objavio, nakon javne rasprave, u prosincu 2017. prijedlog Nacionalnoga kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika (Fizika 2017). Uvidom u taj dokument može se zaključiti da se on malo razlikuje od verzije objavljene u proljeće 2016. (Fizika 2016), kao da javna rasprava nije ni postojala. Niz argumentiranih primjedbi općega značaja na Cjelovitu kurikularnu reformu (CKR) te niz iznimno stručnih posebnih primjedbi na prijedlog Fizika 2016 sadržani su u zbornicima recenzija:\n– Prilozi za raspravu o Cjelovitoj kurikularnoj reformi, urednik V. Bermanec, Sveučilište u Zagrebu 2016. (ISBN 978-953-6002-93-1; tzv. plava knjiga)\n– Prilozi za raspravu o obrazovnoj i kurikulnoj reformi – kritike i vizije, Hrvatski pedagoško-književni zbor, Zagreb 2017., urednici V. Paar, N. Šetić (ISBN 978-953- 6134-71-7; tzv. crvena knjiga)\nMeđutim, nova Stručna radna skupina (SRS, 2017.), koja je trebala razmotriti te recenzije, ili ih nije razmotrila ili ih uglavnom nije htjela razmotriti (između ostalih, npr. moje u plavoj i crvenoj knjizi, te recenzija akad. D. Vretenara i prof. T. Nikšić u crvenoj knjizi). U Fizici 2017 opaža se mali pomak/napredak, u odnosu na Fiziku 2016, i to u nazivlju i ključnim pojmovima, ali nedosljedno i nepotpuno, tako da i ta bitna sastavnica dokumenta ostaje neuređena. U cijelom dokumentu načinjene su manje (kozmetičke) izmjene, ali je suština ostala jednaka.\nNa mrežnim stranicama MZO-a i sada (prosinac 2018.) se navodi:\nFizika, prosinac 2017. Recenzija – Slovenija Recenzija ne zahtijeva doradu dokumenta, a primjeri će biti dostupni u Metodičkom priručniku.\nRecenzent kurikuluma Fizika bio je Assoc. Prof. Robert Repnik, PhD, Head of the Department of Physics, Faculty of Natural Sciences and Mathematics, University of Maribor. U prilogu je njegova recenzija (travanj 2018.) i moja prepiska s njim (travanj-svibanj 2018.). Na moju recenziju kurikuluma Fizika, koju sam mu poslao (u prilogu, br. 1), odgovorio je: „I completely understand that each expert can find positive or negative (or both at the same time) aspects of the document...” (u prilogu, br. 2). U svojoj drugoj poruci prof. Repniku\n2\nnavodim: „Physics is the exact science. There is no doubt about the interpretation of fundamental laws of Nature, e.g. the 1st law of thermodynamics, the Newton laws of motion, the concept of pressure etc.” (u prilogu, br. 3). Prof. Repnik nije odgovorio na tu moju poruku o općeprihvaćenim interpretacijama zakonitosti u fizici.\nAko na stranicama MZO-a piše da recenzija R. Repnika ne zahtijeva doradu kurikuluma Fizika, očito je da nisu uzete u obzir ne samo moje primjedbe na kurikul, nego i primjedbe ostalih fizičara, npr. akad. Darija Vretenatra i prof. Tamare Nikšić, FO, PMF, Zagreb. Zato u mojem osvrtu na kurikul Fizika 2017 pripremljenom prije recenzije prof. Repnika (ožujak 2018.) ne treba ništa mijenjati te taj osvrt vrijedi i u prosincu 2018., kao i nadalje.\nZašto se i dalje tvrdoglavo zagovara i rabi izraz kurikulum, te se ne uvažava mišljenje jezikoslovaca?\nZašto "}},"Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju u e-savjetovanju i na Vašem prilogu.\nPrimili smo na znanje Vaša razmišljanja."]
[3,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Pojedini predmetni kurikuli nisu međusobno usklađeni\n\nS obzirom da nisu donešeni niti će kroz projekt “Škola za život” u škole biti upućeni Područni kurikuli u koje spadaju za fiziku relevantni kurikul prirodoslovnog područja, kurikul tehničkog i informatičkog područja te kurikul matematičkog područja te da se zbog kratkih rokova donošenja predmetnih kurikula propustilo organizirati koordinaciju sadržaja među predmetima (fizika, kemija, matematika, biologija, geografija, priroda, informatika, tehnički odgoj),  pojedini sadržaji se ponavljaju u više spomenutih predmeta ili se ne uče interdisciplinarno i sikronizirano.  Stoga se propustilo rasteretiti nastavne programe pojedinih predmeta što je proklamirano kao  jedan od osnovnih ciljeva kurikularne reforme. \n\nPredlažemo nužnu koordinaciju ishoda i sadržaja među spomenutim predmetima ali i zbog sve šire potrebe za interdisciplinarnošću, s većinom ostalih predmeta.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju u e-savjetovanju i na Vašem prilogu.\n\nPovezivanje ishoda i sadržaja predmetnih kurikuluma i kurikuluma međupredmetnih tema detaljnije se razrađuje u metodičkim priručnicima.\n Osposobljavanje stručnih službi i nastavnika za organiziranje i provedbu ovakvih promjena provedeno je 2017. godine za djelatnike 74 škole koje su uključene u eksperimentalni program te je u tijeku i nastavlja se u siječnju 2019. na razini RH za sve odgojno – obrazovne radnike. (https://mzo.hr/hr/rubrike/nacionalni-kurikulumi)"]
[4,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Kurikularni dokumenti nemaju predviđenu hijerarhijsku strukturu\n\nCjelovita kurikularna reforma zamišljena je kao hijerahijski skup dokumenata koji se sastoji od šest nivoa. Na vrhu je Okvir nacionalnog kurikula, slijede Okviri, Nacionalni kurikuli, Područja kurikula, Predmetni kurikuli te Međupredmetne teme. Sve skupa 52 kurikularna dokumenta.\nU eksperimentalno izvođenje su upućeni, a Ministarstvo je potvrdilo da će i u frontalnu primjenu također biti upućeni samo predmetni kurikuli, međupredmetni kurikuli te tri okvira. Iz toga je jasno da Ministarstvo nema namjeru u škole uputiti sve kurikularne dokumente. Osim Okvira nacionalnog kurikula i dokumenata Područja kurikula, nedostaju i Nacionalni kurikuli za pojedine razine i vrste odgoja i obrazovanja, čija je eksperimentalna i frontalna provedba propisana Strategijom obrazovanja, znanosti i tehnologije. Za Cjelovitu kurikularnu reformu potrebno je donošenje svih kurikularnih dokumenata, a odluka o parcijalnom uvođenju kurikula negira postavke Cjelovite kurikularne reforme o potpuno novoj paradigmi učenja, poučavanja i vrednovanja u školama.\nNOK i dalje vrijedi pa su npr ciklusi u predmetnom kurikulu fizike neusklađeni s ciklusima definiranim u NOK-u. Postavlja se pitanje usklađenosti s odgojno-obrazovnim ciljevima i očekivanim učeničkim postignućima prirodoslovnog područja u NOK-u.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na vašem doprinosu e-savjetovanju. Vaše primjedbe nisu u nadležnosti RS Fizike.\n\nSvi kurikulumi donose se u skladu s procedurom koju propisuje Zakon o odgoju i obrazovanju.\nČlankom 45. stavkom 4. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN, 68/2018.) regulirano je donošenje nacionalnih i predmetnih kurikuluma. Time nije propisan redoslijed njihovog donošenja. Nakon što nacionalni kurikulumi budu doneseni bit će potrebno usklađivanje ranije donesenih predmetnih kurikuluma s nacionalnim kurikulumima za pojedine razine i vrste obrazovanja."]
[5,"Tatjana Ivošević","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Poštovani, \nu nastavku navodim zaključke nakon analize dokumenta KURIKULUM ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKA ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ, a koji su detaljno objašnjeni pod svakim poglavljem.\nZaključak:\n1) Tekstovi 86% poglavlja; A. Svrha i opis predmeta, B. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja, C. Domene/koncepti u organizaciji predmetnog kurikuluma, E. Povezanost s drugim predmetima i međupredmetnim temama,  F. Učenje i poučavanje i G. Vrednovanje usvojenosti, kopirani e u potpunosti iz dokumenta Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika (NKNPF) iz 2016. U poglavlju D. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima ima preuzimanja teksta bez navođenja autora. Predlažem da se u ovom dokumentu navedu svi autori. \n2) Ako se koristi nova metodologija s jednom razinom usvojenosti „dobar“, potrebno je napisati zašto je odabrana baš ta razina usvojenosti; prema kojima kriterijima, čijim dugogodišnjim iskustvima, kojim značajnim rezultatima znanstvenih istraživanja. \nŠto znači razina usvojenosti „dobar“? Ako se misli na ocjenu „dobar“, postavlja se pitanje što učenik treba postići za ocjenu „dovoljan“? Najviše problema u praksi javlja se upravo kod zaključivanja ocjene „dovoljan“. \nAko se zadrži ova metodologija, onda najveći teret treba prebaciti na drugi stupac tablice naziva \"razrada ishoda\" kako bi učitelji i nastavnici temeljem dobre \"razrade ishoda\" mogli napisati kvalitetna mjerila ocjenjivanja.\n3) U ovom dokumentu u poglavlju D izgubljen je smisao tabličnog prikaza; jednostavnost, kratkoća, konciznost, preciznost, jednoznačnost, itd. Tehnički je tablica preopterećena suvišnim tekstom od ponavljanja naziva stupaca i značenja slova domene iznad svakog ishoda do ponavljanja preporuke učiteljima/nastavnicima (više od 70 puta), nepreglednog uvođenja ishoda \"istražuje fizičke pojave\" bez pripadne razrade ishoda, itd. Predlažem da se suvišno ukloni, a da se nepotpuno i nejasno objasni. (Detaljno sam opisala svoje prijedloge u svakom od šest naslova ovog dokumenta.) \n4) Postoji značajno odstupanje u smislu preporuka učiteljima/nastavnicima u poglavlju D. od onih upisanih u poglavlju F. Npr. u tablici ishoda u poglavlju D naveden je ishod „rješava probleme“ u svakom razredu bez obzira o kojem se modelu radi. Međutim, u odlomku naslova Rješavanje zadataka“ u poglavlju F dan je samo djelomičan opis zadataka različitog stupnja složenosti, ali ne i opis problema. Potrebno je opisati problemske zadatke s obzirom na gore navedenu važnost ovog ishoda.  \nPreporučam povećati kognitivnu razinu ishoda preporučenih za razinu usvojenosti „dobar“ jer prepoznavanje, razlikovanje, uspoređivanje, itd. nije dovoljno za  \"dobar\" za one učenike koji uče Fiziku po modelima 4*2 i 4*3. \n5) Predloženi elementi ocjenjivanja ukazuju da se na nastavi Fizike ocjenjuje samo znanje, a ne i vještine, stavovi i vrijednosti. U kompetencijskom sustavu nije dovoljno poučavati i vrednovati samo znanje, nego razvijati vještine, graditi stavove i vrijednosti. Predlažem namjesto naziva prvog elementa ocjenjivanja „Usvojenosti znanja“ napisati „FIZIČKI KONCEPTI“. Fizički koncepti se mogu ispitivati na razini reprodukcije, ali i na razini primjene čime smo izbjegli podudarnost s bilo kojom taksonomijom ciljeva i nastavnicima olakšali ionako najzahtjevniji zadatak.  \nPredlažem namjesto naziva drugog elementa „Primjena znanja“, napisati „Konceptualni i problemski zadaci“ ili samo „ZADACI“. Nazivom „Zadaci“ uključili smo sve tipove zadataka, a nastavnicima omogućili jednostavnost i preciznost nazivlja u ispitivanju konceptualnog, proceduralnog i metakognitivnog znanja i vještina.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na sudjelovanju u e-savjetovanju i na Vašem prilogu.\n\n1) Svi tekstovi u dokumentu su iz Nacionalonog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika, prijedlog nakon javne rasprave, prosinac 2017., u kojem nisu navedeni autori.\n(https://mzo.hr/sites/default/files/dokumenti/2017/OBRAZOVANJE/NACION-KURIK/PREDMETNI-KURIK/fizika.pdf) \nPrihvaćaju se prijedlozi pod 2, 3 i 5. Djelomično se prihvaća prijedlog pod 4. Dodan je opis rješavanja problema u poglavlje F. Učenje i poučavanje Fizike."]
[6,"Ivica Aviani","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Poštovani,\n\nuvidom u nove prijedloge kurikuluma Fizike vidljivo je da su oni nastali brisanjem dovoljne, vrlo dobre i izvrsne razine usvojenosti ishoda  te zadržavanjem samo dobre razine usvojenosti preuzete iz postojećeg predmetnog kurikuluma. https://mzo.hr/sites/default/files/dokumenti/201\n7/OBRAZOVANJE/NACION-KURIK/PREDMETNI-KURIK/fizik\na.pdf, te dodavanjem teksta preporuka za usvajanje ishoda koji se nepotrebno ponavlja jer je identičan za sve ishode.\n\nS obzirom da su se razine usvojenosti u predmetu Fizika, osim po aktivnim glagolima, u bitnome razlikovale i po sadržaju, odbacivanjem tri razine usvojenosti od četiri, ujedno je, bez ikakvih kriterija, izbačeno i 3/4 sadržaja predmeta Fizika.  Vjerujem da kolege koji su izbrisali dovoljnu razinu usvojenosti ishoda, nisu bili upoznati s metodologijom zapisa ishoda u Fizici, budući da svaka viša razina usvojenosti u kurikulumu Fizike podrazumijeva usvajanje svih ishoda nižih razina usvojenosti. Drugim riječima, razina dobar, da bi to bila, mora sadržavati sve ishode iz razine dovoljan. Očito nije postojala komunikacija predlagača s bivšom SRS za Fiziku, koja je autor svih predloženih ishoda pa se to jednostavno smetnulo s uma. \n\nMinistarstvo je objavilo prvi sastanak ERS-a 24. travnja 2018. na: https://mzo.hr/hr/prvi-sastanak-ers-u-ministarst\nvu-znanosti-obrazovanja. Navodim važan dio teksta koji tamo piše: \"Novinare je zanimalo i što točno znači „revizija metodologije kurikularnoga pristupa\", a Fuchs je odgovorio kako to znači da su kurikularni dokumenti izrađeni, ali nisu prošli detaljnu javnu raspravu te ih treba revidirati, što je i predviđeno Akcijskim planom. Ministrica je pak podsjetila da su dokumenti prošli jednu javnu raspravu koja je i obrađena, te novinarima objasnila da nije riječ o reviziji kurikuluma već o metodološkom pristupu koji omogućuje da se primjedbe iz rasprave još srede i komentiraju.“\n \nDakle, spomenuta je revizija metodološkog pristupa kurikulumu, a ne samog kurikuluma. Koliko je meni poznato od tada do danas nije izrađen javni dokument u kojem bi se pojasnilo o kakvoj je reviziji riječ. Smatram da nije legitimno revidirati javni dokument koji je već prošao stručnu i javnu raspravu bez da se javnosti objasni što se u tom dokumentu mijenja i zašto. Takav odnos prema javnosti, kada je riječ o pitanju koje je primjer javnog interesa, može rezultirati jedino još većom rezignacijom i daljnjim bijegom mladih i sposobnih ljudi u inozemstvo. \n\nVažno je napomenuti da je važeći kurikulum, prije javnog savjetovanja, prošao i stručnu raspravu koja se odvijala kroz županijska vijeća učitelja i nastavnika fizike te da su bila poznata imena svih autora prijedloga kurikuluma.  Što se tiče ovog prijedloga, on je nastao sasvim netransparentno, a za njegovo postojanje saznao sam tek iz neslužbenih izvora. K tome nejasno je zašto se kurikulum, u jeku provođenja reforme mijenja, i tko su ljudi koji stoje iza ovakvog, po meni, potpuno nestručnog prijedloga. \n\nS druge strane kurikulum Informatike je već prošao ponovljenu javnu raspravu: https://mzo.hr/hr/brzi-linkovi/o-nacrtu-prijedlo\nga-odluke-o-donosenju-kurikuluma-za-nastavni-pre\ndmet-informatike-za te je Ministrica donijela odluku o usvajanju kurikuluma Informatike: https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/201\n8_03_22_436.html Iz dokumenta je vidljivo da su u kurikulumu Informatike zadržane sve četiri razine usvojenosti ishoda. Dakle, što vrijedi za Informatiku ne vrijedi za Fiziku. \n \nNova radna skupina, koja će tek biti izabrana, očito bi temeljem ove javne rasprave, trebala napisati novi kurikulum, koji sigurno neće biti na javnoj raspravi jer će Ministrica prije toga, kako je to predviđeno, već polovinom siječnja donijeti odluku o usvajanju tog kurikuluma.  https://www.index.hr/vijesti/clanak/ministrica-d\nivjak-kurikularna-reforma-od-iduce-godine-u-svim\n-skolama/2042416.aspx.\n\nZapravo, možda je sve ovo jedna velika greška, jer ako se bolje pročita naslov, na javnom savjetovanju nije kurikulum nego Odluka Ministrice o donošenju kurikuluma. U svakom slučaju, nova radna skupina će vjerojatno preuzeti one ishode koje im se svide, i vjerojatno neće to smatrati krađom intelektualnog vlasništva jer su imena radne skupine, koja je napisala sve ishode, već davno prije izbrisana iz dokumenta pa su možda samim tim činom prestali biti autori kurikuluma. Konačno, mi bismo kao pojedinci, ili u sklopu svojih institucija, trebali svemu ovome dati legitimitet sudjelujući u javnoj raspravi s krnjim dokumentom u prilogu, kojeg je netko prepravio, a da se ne zna ni tko ni zašto. \n\nOsim reduciranja maksimalnih očekivanja znanja naših učenika na razinu dobar, što smatram demotivirajućim i za učenike i za nastavnike, ključna metodološka promjena je nametanje preporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda. S obzirom da ih radna skupina za Fiziku nije napisala, nova  radna skupina za Fiziku, na mala vrata, kroz preporuke, može uvesti sasvim novi kurikulum te pogodovati onim izdavačkim kućama koje su na taj način već obradile sadržaje svojih udžbenika. Preporuke će zasigurno  gušiti autonomiju i kreativnost nastavnika, o čemu se govorilo  kao o jednom od glavnih ciljeva reforme. Smatram da je mjesto preporuka u metodičkom priručniku, a ne u kurikulumu, dok mjesto ishodima nije u metodičkom  priručniku nego kurikulumu. \n\nS obzirom na sve navedeno molim novu radnu skupinu da u interesu hrvatske javnosti odgovori na sljedeća pitanja:\n- Tko su autori dokumenta koji je na javnoj raspravi?\n- Prema kojem javnom dokumentu je načinjen prijedlog kurikuluma za Fiziku koji je na javnoj raspravi?\n- Hoće li se u razinu usvojenosti dobar kurikuluma Fizike uvrstiti i ishodi iz razine usvojenosti dovoljan?\n- Hoće li prijedlog kurikuluma nove radne skupine za predmet Fizika ići na stručnu i javnu raspravu?\n- Na koji način će se regulirati autorska prava prethodne SRS za Fiziku koja je napisala sve postojeće ishode?\n\nLijep pozdrav svima, \nIvica Aviani\nhttp://mapmf.pmfst.unist.hr/~iaviani/","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju u e-savjetovanju i na Vašem prilogu. \nRadna skupina za Fiziku radi sukladno dokumentu Koordinirani medodološki pristup izradi kurikularnih dokumenata, Ekspertna radna skupina za provođenje kurikularne reforme, 6.11.2018.\nPrema navedenom pristupu u svim predmetnim kurikulumima ostaje jedna razina ostvarenosti “dobar” koja predstvalja prosjek.\n \nPitanja o navođenju autora i autorskim pravima nisu u nadležnosti RS Fizika.\n\nSvi tekstovi u dokumentu su iz Nacionalonog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika, prijedlog nakon javne rasprave, prosinac 2017., u kojem nisu navedeni autori.\n(https://mzo.hr/sites/default/files/dokumenti/2017/OBRAZOVANJE/NACION-KURIK/PREDMETNI-KURIK/fizika.pdf)\n\nSvi kurikulumi donose se u skladu s procedurom koju propisuje Zakon o odgoju i obrazovanju NN 68/18.\nČlankom 45. stavkom 4. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN, 68/2018.) regulirano je donošenje nacionalnih i predmetnih kurikuluma. Time nije propisan redoslijed njihovog donošenja. Nakon što nacionalni kurikulumi budu doneseni bit će potrebno usklađivanje ranije donesenih predmetnih kurikuluma s nacionalnim kurikulumima za pojedine razine i vrste obrazovanja."]
[7,"stanko Popović","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nI.",{"$cut":{"chars":20110,"head":"Akademik Stanko Popović\nRedoviti profesor u trajnom zvanju, Professor emeritus,\nFizički odsjek, Prirodoslovno-matematički fakultet, Sveučilište u Zagrebu;\nRedoviti član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, HAZU, Razred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti\ne-pošta   spopovic@phy.hr\n26. 03. 2018.; 01. 12. 2018.\n\nRecenzija Nacionalnoga kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika\n– prijedlog nakon javne rasprave\n– MZO, prosinac 2017.\n\nImam moralnu obvezu osvrnuti se na dokument Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika – prijedlog nakon javne rasprave – Ministarstvo znanosti i obrazovanja RH (MZO), prosinac 2017. (Fizika 2017) i to kao dugogodišnji profesor fizike na Sveučilištu u Zagrebu (a i na gimnaziji), kao član / voditelj (Fizika)  povjerenstava za izradu Hrvatskoga nacionalnoga obrazovnog standarda i Nastavnoga plana i programa (HNOS) koji je uveden u osnovne škole 2006. (još uvijek važećega programa u osnovnoj školi), te kao osoba koja je sudjelovala u svim aktivnostima HAZU glede obrazovanja posljednjih dvadeset godina.\n\n   MZO je na svojim mrežnim stranicama objavio, nakon javne rasprave, u prosincu 2017. prijedlog Nacionalnoga kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika (Fizika 2017). Uvidom u taj dokument može se zaključiti da se on malo razlikuje od verzije objavljene u proljeće 2016. (Fizika 2016), kao da javna rasprava nije ni postojala. Niz argumentiranih primjedbi općega značaja na Cjelovitu kurikularnu reformu (CKR) te niz iznimno stručnih posebnih primjedbi na prijedlog Fizika 2016 sadržani su u zbornicima recenzija:\n– Prilozi za raspravu o Cjelovitoj kurikularnoj reformi, urednik V. Bermanec, Sveučilište u Zagrebu 2016. (ISBN  978-953-6002-93-1; tzv. plava knjiga)\n– Prilozi za raspravu o obrazovnoj i kurikulnoj reformi – kritike i vizije, Hrvatski pedagoško-književni zbor, Zagreb 2017., urednici V. Paar, N. Šetić (ISBN  978-953- 6134-71-7; tzv. crvena knjiga)\n   Međutim, nova Stručna radna skupina (SRS, 2017.), koja je trebala razmotriti te recenzije, ili ih nije razmotrila ili ih uglavnom nije htjela razmotriti (između ostalih, npr. moje u plavoj i crvenoj knjizi, te recenzija akad. D. Vretenara i prof. T. Nikšić u crvenoj knjizi). U Fizici 2017 opaža se mali pomak/napredak, u odnosu na Fiziku 2016, i to u nazivlju i ključnim pojmovima, ali nedosljedno i nepotpuno, tako da i ta bitna sastavnica dokumenta ostaje neuređena. U cijelom dokumentu načinjene su manje (kozmetičke) izmjene, ali je suština ostala jednaka. \n\n   Na mrežnim stranicama MZO-a i sada (prosinac 2018.) se navodi:\nFizika, prosinac 2017.  Recenzija – Slovenija \nRecenzija ne zahtijeva doradu dokumenta, a primjeri će biti dostupni u Metodičkom priručniku.\n\n   Recenzent kurikuluma Fizika bio je Assoc. Prof. Robert Repnik, PhD, Head of the Department of Physics, Faculty of Natural Sciences and Mathematics, University of Maribor. U prilogu je njegova recenzija (travanj 2018.) i moja prepiska s njim (travanj-svibanj 2018.). Na moju recenziju kurikuluma Fizika, koju sam mu poslao (u prilogu, br. 1), odgovorio je: „I completely understand that each expert can find positive or negative (or both at the same time) aspects of the document...” (u prilogu, br. 2). U svojoj drugoj poruci prof. Repniku navodim: „Physics is the exact science. There is no doubt about the interpretation of fundamental laws of Nature, e.g. the 1st law of thermodynamics, the Newton laws of motion, the concept of pressure etc.” (u prilogu, br. 3). Prof. Repnik nije odgovorio na tu moju poruku o općeprihvaćenim interpretacijama zakonitosti u fizici.  \n Ako na stranicama MZO-a piše da recenzija R. Repnika ne zahtijeva doradu kurikuluma Fizika, očito je da nisu uzete u obzir ne samo moje primjedbe na kurikul, nego i primjedbe ostalih fizičara, npr. akad. Darija Vretenatra i prof. Tamare Nikšić, FO, PMF, Zagreb. Zato u mojem osvrtu na kurikul Fizika 2017 pripremljenom prije recenzije prof. Repnika (ožujak 2018.) ne treba ništa mijenjati te taj osvrt vrijedi i u prosincu 2018., kao i nadalje.\n\n   Zašto se i dalje tvrdoglavo zagovara i rabi izraz kurikulum, te se ne uvažava miš"}},"Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju u e-savjetovanju i na Vašem prilogu.\nPrimili smo na znanje Vaša razmišljanja."]
[8,"Ines Dukić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nII.","U prijedlogu kurikuluma koji je sastavni dio ove odluke zapravo ne vidimo cjelovit dokument, već u njegovom ključnom dijelu: D. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama, nedostaje ¾ sadržaja, tj razine usvojenosti : zadovoljavajuća, vrlo dobra i iznimna. U tim dijelovima nalaze se bitni elementi  za poučavanje fizike te njihov nedostatak (nevidljivost) stvara dojam da je dokument ishitren, prepun rupa, nedosljedan, a neki zahtjevi (napr. Za eksperimentalne vježbe) izgledaju neutemeljeni itd. Dakle, ovaj oblik dokumenta će kod mnogih koji ga budu čitali izazvati negativne odjeke i navesti ih na kritične primjedbe kojih možda ne bi bilo da imaju cjeloviti uvid.\n Iz neformalnih izvora se doznaje da se ostatak dokumenta nalazi u metodičkom priručniku, pa da ipak postoji kompletan kurikulum fizike. Usprkos tome, mislim da je upitna pravna valjanost donesenog dokumenta koji nije cjelovit, jer metodički priručnik nije po rangu isti kao dokument usvojen nakon javnog savjetovanja, a može biti i podložan neovlaštenim ili netransparentnim izmjenama, mimo oka zainteresirane javnosti.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u e-savjetovanju. Vaša primjedbe nisu u nadležnosti RS Fizike.\n\nSvi kurikulumi donose se u skladu s procedurom koju propisuje Zakon o odgoju i obrazovanju NN 68/18.\nRadna skupina za Fiziku radi prema dokumentu Koordinirani medodološki pristup izradi kurikularnih dokumenata, Ekspertna radna skupina za provođenmje kurikularne reforme, 6.11.2018."]
[9,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FIZIKE ZA OSNOVNE ŠKOLE I GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIV.","Stupanje na snagu \n\nSukladno stajalištima Ustavnog suda Republike Hrvatske, propis ne može stupiti na snagu, a da se potom njegova primjena odgađa kao što se radi u predloženom kurikulu. Nužno je jasno propisati trenutak stupanja na snagu pojedinih dijelova dokumenta, a posebnu pozornost treba obratiti na NOK koji i dalje ostaje na snazi budući da se predloženim dokumentima izvan snage stavljaju samo nastavni planovi i programi, no ne i sam NOK. Smatramo da ova činjenica u budućnosti može izazvati mnoge prijeporne situacije.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na vašem doprinosu e-savjetovanju. \nVaša primjedbe nisu u nadležnosti RS Fizike.\nSvi kurikulumi donose se u skladu s procedurom koju propisuje Zakon o odgoju i obrazovanju NN 68/18."]
[10,"Tatjana Ivošević","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nA. Svrha i opis predmeta","Tekstovi 86% poglavlja A. Svrha i opis predmeta, B. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja, C. Domene/koncepti u organizaciji predmetnog kurikuluma, E. Povezanost s drugim predmetima i međupredmetnim temama,  F. Učenje i poučavanje i G. Vrednovanje usvojenosti u potpunosti su kopirani iz dokumenta Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika 2016 (NKNPF). U poglavlju D. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima ima preuzimanja teksta bez navođenja autora. Predlažem da se u dokumentu navedu svi autori. \nU tekstu pod nazivom Svrha i opis predmeta nije jasno opisana svrha učenja fizike i opis predmeta. Rečenice treba preoblikovati tako budu jasne učeniku, roditelju, nastavniku i znanstveniku.\nPredlažem izmjenu rečenice „Fizika proučava energiju i tvari, međudjelovanja te gibanja u prostoru i vremenu.“ jer podsjeća na onu iz Wikipedije (https://hr.wikipedia.org/wiki/Fizika). \nPredlažem napisati jasnije kako, zašto i s čime fizičari proučavaju energiju, tvari i gibanje tijela. Fizičari proučavaju uzroke i posljedice prirodnih pojava da bi ih razumjeli. Iskreno, zašto želimo razumjeti prirodne pojave? Zato da bi koristili prirodne resurse i učinili život ugodnijim. Crpimo naftu iz dubina da bi je mogli koristiti za proizvodnju električne energije i pri tome koristimo alate i strojeve koji su stvoreni na temelju fizičkih principa poput zakonitosti poluge, načela rada generatora, pravila transformacije, itd. \nObično pitanja fizičara započinju upitnim rječicama „zašto i „kako“. Primjera je bezbroj koji zaokupljaju pažnju fizičara i tu je ljepota izazova u koji se upuštamo. Svako „zato“, otvara novo „zašto“. A za učenike koji uče fiziku pripremamo situacije iz okoline kako bi pobudili znatiželju za istraživanjem i zaključivanjem. Zašto trebamo osigurače u električnim strujnim krugovima? Kako poboljšati toplinska ili električna svojstva materijala? Kako se prenosi radio signal? Kako se mijenjaju svojstva poluvodiča povećanjem temperature? Kako se gibaju čestice u mikrosvijetu? Što se događa s ponašanjem čestica kad se promijene početni uvjeti? Stoga, učenicima želimo da na nastavi fizike počnu, ako nisu do sedmog razreda, osjećati prirodne pojave tako da propituju uzroke, istražuju ponašanje tvari i tijela te da se iskreno vesele što razumiju svijet oko sebe. \nU rečenicama kojima se opisuje predmet nije vidljivo koja je razlika između predmeta Fizika i Kemija. Potrebno je učiniti razliku uočljivom. \nPredlažem da se izbjegne uporaba personifikacije pojma fizike poput „njena“, njezina“. Potrebno je napisati koje „tajne života“ proučava fizika ili ovaj konstrukt izbaciti.\nPredlažem izmjenu rečenice „Na taj način stvaraju nove predodžbe te otkrivaju prirodne zakone koji omogućuju bolje razumijevanje prirode i predviđanje pojava.“ jer nije jasno koji je „to način“ na koji se stvaraju nove predodžbe. Nadalje, otkrivanje prirodnih zakona nužno ne omogućuje razumijevanje prirode, a kamoli predviđanje pojava.  \nPredlažem da se u rečenici „Pritom se koriste uređajima vrhunske tehnologije, a njihova istraživanja redovito vode do novih tehnoloških otkrića te se tako fizika i tehnologija međusobno podupiru i nadopunjuju“ napiše koji su to uređaji „vrhunske tehnologije“. Potrebno je ublažiti dio rečenice koji kaže da istraživanja redovito vode do novih tehnoloških otkrića kao i dio koji navodi da se fizika i tehnologija nadopunjuju. \nPredlažem da se u rečenici  „Tehnike koje su razvili fizičari potiču razvoj drugih znanosti, poput kemije, biologije i medicine te industrije (energetske, komunikacijske, računarske i dr.)“ napiše koje su to tehnike utjecale na razvoj kemije, biologije, itd. kao i koje su to „energetske, komunikacije, računarske“ tehnike razvili fizičari. Predlažem da se namjesto pojma „tehnika“ koristi pojma „tehnologija“. \nPredlažem da se rečenica „Kao nastavni predmet, Fizika (kratka oznaka FIZ) se ističe po tome što potiče razvoj kognitivnih sposobnosti te znanstvenog i stvaralačkog mišljenja“ izmjeni tako da se ostale predmete ne stavlja u podređeni položaj zato što se „Fizika ističe“. Predlažem da se ukloni konstrukt „kratka oznaka“. Dovoljno je u zagradi staviti (FIZ).\nPredlažem da se u rečenici „Učenici razvijaju sposobnosti znanstvenog objašnjavanja fizičkih pojava, provođenja i vrednovanja znanstvenog eksperimenta ili istraživanja te interpretiranja znanstvenih podataka i činjenica“ izbaci pretjerana uporaba pridjeva „znanstveni“ jer učenici ne trebaju u osnovnoškolskoj nastavi fizike razvijati „sposobnost znanstvenog objašnjenja fizičkih pojava“, niti  vrednovati „znanstveni eksperiment“ ili interpretirati „znanstvene podatke“. Ako učenik mjeri vrijeme gibanja tijela niz kosinu za različite kutove kosine ili duljine puta, to ne znači da izvodi znanstveni rad. Sadržaji predmeta izviru iz rezultata znanstvenih istraživanja, ali se oblikuju prema psihološkim, pedagoškim i didaktičkim načelima u skladu s psihofizičkim razvojem i dobi učenika. Preporuča se da se učenike uči znanstvenim metodama, ali ovdje treba razlikovati pojmove „struka“ i znanost“. Stoga, očekujemo od nastavnika fizike da poučavaju struku.  \nPredlažem kod prve uporabe određenog pojma navođenje pripadnog objašnjenja. Učenicima i roditeljima neće biti jasna razlika između „prirodne“ i fizičke“ pojave, „prirodnih“ i „fizičkih“ zakona, itd.\nPredlažem izmjenu netočnih zaključaka u rečenici „Prirodoznanstveno pismena osoba uz deklarativno znanje ima i proceduralno znanje koje može primijeniti na rješavanje problemskih situacija u novim, drugačijim okolnostima“ jer posjedovanje proceduralnog znanja ne znači posjedovanje proceduralnih vještina, i ne znači rješavanje problemskih situacija u novim i drugačijim okolnostima. Ako se želi istaknuti važnost razvijanja rješavanja novih problemskih situacija, onda treba napisati da tad primjenjujemo metakognitivne vještine. Nadalje, predlažem namjesto pridjeva „deklarativno“ napisati „činjenično“.\nPotrebno je razlikovati učenje od poučavanja u rečenici „Učenik kao aktivni sudionik procesa učenja i poučavanja razvija niz različitih sposobnosti i vještina poput opažanja, opisivanja, postavljanja pitanja, razmjene ideja, izvođenja pokusa, objašnjavanja, planiranja, postavljanja pretpostavka, mjerenja, obrade i prikazivanja podataka, rješavanja problema, zaključivanja, rasprave i kritičkog prosuđivanja.“ Učenik može biti pasivni sudionik poučavanja, ali ne i učenja. \nU odlomku „Kroz zajednički eksperimentalni rad i rad na projektima učenici razvijaju sposobnost timskog rada i suradnje te međusobno poštovanje uz uzimanje u obzir različitih mišljenja i potreba drugih. Zanimljive teme iz života i povezanost sa životnim iskustvima, interesima, očekivanjima i znanjima te raznovrsnost sadržaja, mjesta i metoda poučavanja potiču interes i motivaciju učitelja i učenika. Učenje i poučavanje provodi se izvan učionice, u laboratoriju, prirodi te tijekom posjeta zanimljivim objektima, resursima i ustanovama u poticajnom i sigurnom okruženju te uz suradnju i otvorenost prema zajednici.“ treba dodati i dio teksta koji je tipičan za fiziku. Ovaj tekst je preopćenit i nije povezan s fizikom. \nU dijelu odlomka „Predmet Fizika poučava se od trećeg do petog obrazovnog ciklusa. U drugom i početkom trećeg ciklusa osnovna znanja iz fizike usvajaju se kroz predmet Priroda koji je priprema za buduće predmete Fizika, Kemija i Biologija“ potrebno je razjasni što je „početak“ i „od“ tj. „na početku trećeg ciklusa“ je predmet Priroda, a „od trećeg ciklusa“ je predmet Fizika. Dakle, to nije jasno zapisano.\nPredlažem da se u rečenicama „Predmet Fizika uvodi se kao obvezni u sedmom razredu osnovne škole. U četvrtom i petom ciklusu poučavanje fizike nastavlja se kroz obvezan zaseban predmet i s fizikom povezane predmete, s tim da se sadržaji usvojeni u osnovnoj školi produbljuju uz opsežnije uvođenje matematičkog formalizma i eksperimenta“ razlikuje uporaba pojmova „razred“ i „ciklus“. U strukovnim školama postoje predmeti povezani s fizikom, ali u gimnazijskim modelima su takvi predmeti izuzetak, a ne pravilo. Stoga je potrebno ublažiti ili čak izbrisati podatak „s fizikom povezani predmeti“.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e savjetovanju. Vaši prijedlozi se djelomično prihvaćaju, uzimajući u obzir ograničenje teksta brojem riječi i činjenicu da je postojeći tekst u poglavlju A. Svrha i opis predmet već prošao prethodnu stručnu i javnu raspravu te međunarodnu recenziju.\nNavođenje autora u dokumentu nije u nadležnosti RS Fizike."]
[11,"Tatjana Ivošević","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja","S obzirom na preuzimanje teksta u ovom poglavlju, predlažem da se upišu imena i prezimena autora dokumenta NKNP Fizika iz 2016 godine. \nOdgojno-obrazovni ciljevi predmeta Fizika na kraju odlomka su dobro napisani. Prvi put se detaljno, jasno i koncizno navode vještine koje trebamo razvijati kod učenika na nastavi Fizike. \nMeđutim, iako su odgojno-obrazovni ciljevi u kasnijem tekstu dobro napisani, sam početak teksta je nejasan. U prvoj rečenici ovog poglavlja „Učenjem fizike stječu se vještine i sposobnosti potrebne u svakodnevnom životu, ali i znanja potrebna za razumijevanje prirodnih pojava, korištenje modernim tehnologijama te uporabu znanstvenih metoda na dobrobit pojedinca i civilizacije“ nije jasno koje se vještine i sposobnosti stječu učenjem fizike. Potrebno je svaki neodređeni konstrukt učiniti jasnim. Na nastavi Fizike razvijamo kod učenika pet vještina koje pripadaju u skupinu socijalnih, intelektualnih, numeričkih, komunikacijskih i praktičnih vještina što znači da osposobljavamo učenike za timski rad i prihvatljivo ponašanje u razrednom odjelu, razvijamo eksperimentalne vještine, utječemo na razvoj kritičkog i stvaralačkog mišljenja, učimo učenike zaključivati na temelju kvalitativnih i kvantitativnih rezultata mjerenja te komunicirati jezikom fizike.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju. Vaši prijedlozi se prihvaćaju. \nUvodni tekst u poglavlju B. Odgojno/obrazovni ciljevi učenja i poučavanja je sada jasnije napisan. \nNavođenje autora u dokumentu nije u nadležnosti RS Fizike."]
[12,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nC. Domene/koncepti u organizaciji predmetnog kurikuluma","Izbor domena u predmetnim kurikulima je proizvoljan\n\nZbog nedonošenja kurikula Prirodoslovnog područja kategorija “Domene” koja je zadržana u predmetnim kurikulima u potpunosti gubi svoj smisao. Naime, predložene domene nisu u korelaciji s domenama iz ostalih prirodoslovnih predmeta s obzirom da ne postoje zajedničke domene prirodoslovlja. \n\nPredlažemo potpuno brisanje kategorije “Domene”.","Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na vašem doprinosu e-savjetovanju. Vaš prijeldog nije usvojen jer postoji korelacija domena u Fizici s ostalim predemtima prirodoslovlja. Domene u Biologiji su: Organiziranost, Procesi i međuovisnosti te Energija.\nDomene u Kemiji su: Tvari, Promjene i procesi te Energija.\nDomene u Fizici su: Struktura tvari, Međudjelovanje, Gibanje i Energija.\nIz navedenog slijedi da su domene u korelaciji."]
[13,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Predlažemo da se ishodi i podishodi u tablici kurikuluma prerade na sljedeći način, prema priloženom dokumentu na poveznici:\nhttps://www.dropbox.com/s/hinu0p4tp60shdz/Kuriku\nlum_komentari.docx?dl=1\n(u slučaju da poveznica ne radi, kopirajte poveznicu i zalijepite ju u adresnu traku Vašeg internetskog preglednika).","Prihvaćen","Zahvaljujemo na vašem doprinosu e-savjetovanju. Vaš prijedlog je usvojen.\n\nRadna skupina za Fiziku radi sukladno dokumentu Koordinirani medodološki pristup izradi kurikularnih dokumenata, Ekspertna radna skupina za provođenje kurikularne reforme, 6.11.2018."]
[14,"Ivan Popčević","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Popis prijedloga učeničkih pokusa FIZ ABCD.8.10., FIZ ABCD.1.9. i FIZ ABCD.3.9. je identičan i sadržajem ne odgovara odgojno-obrazovnim ishodima. \nDokument obiluje tiskarskim pogreškama, kao i nedosljednom upotrebom pridjeva ''fizički''.\nČvrsto agregacijsko stanje nije kruto.\nFIZ D.3.7. Ne slažem se da geometrijska optika bude izborni sadržaj. Optički uređaji vrlo su rašireni u svakodnevnom životu, a pokusi iz te teme su lako izvodivi.\nU 8. razredu osnovne škole te u 1., 2. i 3. razredu srednje škole, model 4x2 pod Prijedlog učeničkih eksperimentalnih pokusa navedeni su isti pokusi, svi iz gradiva 2. razreda.\nOdgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti „dobar“ na kraju razreda nisu precizno definirani.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u e-savjetovanju.\nVaši prijedlozi su većinom prihvaćeni.\nGeometrijska optika je sada obvezan sadržaj za model 4x3, a ostala je izborna u modelu 4x2."]
[15,"igor macuka","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Moram se i ja pridružiti kolegama koji komentiraju \"odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti „dobar“ na kraju razreda\". Ovako definiran ishod aludira na ocjenu dobar i mislim da bi se trebao preciznije definirati.\nTablicu ishoda treba rasteretiti od suvišnog teksta koji se ponavlja jer je ovako nepregledna i neoperativna.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju te razmišljanju. \nKao što je sada istaknuto u dokumentu razina ostvarenosti “dobar” ne predstavlja ocjenu dobar, već prosjek koji služi za procjenu ostvarenosti i razumijevanja dubine i širine pojedinoga ishoda na kraju razreda."]
[16,"MARICA KUČAN","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","U četverogodišnjem učenju fizike, model 4x2 nažnačen je \nprijedlog učeničkih eksperimentalnih pokusa (nakon prve godine). \nKako su eksperimenti (navedeni od broja 7 do broja 11) ovdje zadani  ako učenik nije obradio gradivo? Ako se može proizvoljno odabrati eksperiment, trebalo bi nadodati na popis eksperimenata one koji su  vezani za obrađeno gradivo.\nNije uputno da je primjena zakona geometrijske optike izborni sadržaj.\nOvo je jedan od komentara sa ŽSV nastavnika fizike Primorsko-goranske i Ličko-senjske županije.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju te razmišljanju. \nOdgojno obrazovni ishod Istražuje fizičke pojave (npr. FIZ SŠ A.1.9, B.1.9, C.1.9 i D.1.9) sadrži prijedlog učeničkih eksperimenata za sve odgojno-obrazovne ishode definirane za pojedini razred.\nPrimjenjuje zakone geometrijske optike (FIZ SŠ C.3.7/D3.7) je sada izborni odgojno-obrazovni ishod u modelu 4x2, dok je obvezni u modelu 4x3."]
[17,"MARICA KUČAN","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti „dobar“ na kraju razreda nisu  precizno definirani. Nije potpuno razumljiva riječ „dobar“.  Ako se misli na ocjenu dobar, onda je to prosječnost. Ali, ako i dalje postoje ocjene od 1-5, potrebno je propisati minimum i maksimum, a ostalo će nastavnik fizike razraditi.\nU  Odgojno obrazovnom  ishodu  za “dobar”,  zar nije potrebno objasniti i  pokazati razumijevanje? \nRazlikuje pozitivan i negativan rad i primjere. \nRazlikuje fizički koncept rada od pojma rada iz svakodnevnog života  i  primjere. \nAko je ovo navedeno za ocjenu dobar, postavlja se pitanje je li to dovoljna razina za opću gimnaziju ili još gore za prirodoslovno-matematičku gimnaziju?","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju te razmišljanju. \nKao što je sada istaknuto u dokumentu razina ostvarenosti “dobar” ne predstavlja ocjenu dobar, već prosjek koji služi za procjenu ostvarenosti i razumijevanja dubine i širine pojedinoga ishoda na kraju razreda. Detaljan opis svih četiriju razina ostvarenosti od zadovoljavajuće, dobre, vrlo dobre do iznimne nalazi se u metodičkim priručnicima predmetnoga kurikuluma."]
[18,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Odgojno-obrazovni ishodi predmeta Fizika su preopsežni \n\nPrevođenjem predloženih odgojno-obrazovnih ishoda u nastavni program dolazimo do zaključka da je sadržaj predmeta Fizika povećan i u osnovnoškolskom obrazovanju  i u gimnazijskom obrazovanju, što je u suprotnosti s proklamiranim ciljem kurikularne reforme o rasterećenju gradiva. Nadalje,  proizlazi da ovim prijedlogom kurikula nije napravljen iskorak u smjeru nužnog osuvremenjavanja nastave Fizike. Naime, zbog velike količine trenutno raspoloživog znanja, eksponencijalnog rasta podataka, te povećanja brzine zastarijevanja informacija, nastavni program fizike je preopterećen gradivom. Stoga se učenje i provjera znanja iz fizike znatnim dijelom svodi na memoriranje velikog broja činjenica, jednadžbi i zakona, te ne ostavlja mogućnosti za dublje razumijevanje i usvajanje gradiva te razvoj kreativnosti. Također, faktografski orijentirane provjere znanja koje prate faktografski orijentiranu nastavu fizike nisu dovoljno atraktivne za učenike i za njihov intelektualni angažman. Izlaz iz ove situacije vidimo u pomicanju naglaska s poznavanja velike količine podataka (“enciklopedijsko učenje i provjera faktografskog znanja”) prema poopćenim sposobnostima dobivanja i uporabe fizikalnih ideja i koncepata te razvoj znanstvenog zaključivanja. Učenici bi trebali naučiti kako primjeniti apstraktne principe i koncepte iz raznih područja fizike na konkretne probleme te bi i provjere znanja u što većoj mjeri trebale biti koncipirane na ovaj način. Učenje bi trebalo sve više težiti otkrivanju i istraživanju, učenju iz konkretnih iskustava i projektnom radu te zadacima i aktivnostima povezanim sa životnim problemima. Putem autentičnih nastavnih situacija, povezivanja fizikalne teorije s praksom i realnim životom kao i s drugim predmetima, učenici bi trebali izgrađivati “veliku sliku svijeta”. Također, učenici bi se u procesu učenja i provjere znanja trebali što više poticati na samostalno, kritično i kreativno mišljenje te na oblikovanje vlastitih fizikalnih hipoteza i zaključaka. \n\nNažalost, predloženi kurikul Fizike nije koncipiran u ovom smjeru te sukladno tome ne očekujemo bolje rezultate na PISA i TIMSS međunarodnim ispitima što je bio jedan od ključnih ciljeva kurikularne reforme u STEM području.\n\nDodatno, zbog potrebe za rasterećenjem sadržaja predmeta Fizika u osnovnoj školi predlažemo i uvođenje više tema iz fizike u predmet Priroda koji je prema predloženim dokumentima najvećim dijelom ispunjen sadržajima biologije. Naime, svi moderni kurikuli već od prvog razreda osnovne škole kroz predmet “Znanost” uvode primjerene fizikalne koncepte, načine razmišljanja, jednostavne eksperimentalne metode i načine rješavanja problema te fizikalni pogled na svijet.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u e-savjetovanju.\nVaš prilog čini razmišljanje, ali ne i konkretne prijedloge.\nU dokumentu Predmetni kurikulum nastavnog predmeta fizika u poglavlju F Učenje i pučavanje fizike jasno je opisan konstruktivistički pristup u nastavi fizike, raznolike metode učenja i poučavanja fizike kao i učenje otkrivanjem bilo kroz istraživanje fizičkih pojava ili rješavanje problema."]
[19,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Nejasna uloga razine usvojenosti “dobar” u predmetnim kurikulima \n\nTočka D. predmetnog kurikula fizike nosi naziv “Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima” pri čemu se propustilo uočiti da dokument više ne sadrži nekoliko razina usvojenosti već samo jednu razinu nazvanu “dobar”. Ishodi u kategoriji “odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti “dobar” na kraju razreda” trebali bi biti podskup ishoda u kategoriji “razrada ishoda” jer predstavljaju nužne ishode koje bi učenik trebao usvojiti na hipotetičkoj srednjoj razini.  Međutim, u predmetnom kurikulu fizike velik broj ishoda u kategoriji “razina usvojenosti dobar” ne postoje u kategoriji “razrada ishoda” niti su sadržajno povezani s njima makar preko različitih aktivnih glagola. Također, nejasno je postoji li izravna poveznica s istoimenom ocjenom i ishodima u kategoriji “dobar” te ako postoji, zašto bi se propisivala razina usvojenosti baš za tu konkretnu ocjenu, a ne primjerice ocjenu dovoljan ili vrlo dobar. Stoga postoji opravdani strah da će se ovako nazvana razina usvojenosti vrlo lako identificirati s ocjenom “dobar” i na taj način proizvesti niz nesporazuma među nastavnicima, učenicima i njihovim roditeljima. Učestala su i opravdana pitanja: Što učenik mora znati za prolaznu ocjenu? Jesu li to podishodi razine dobar? Može li učenik koji zna samo podishode na dobroj razini dobiti prolaznu ocjenu? Jesu li ishodi na višim razinama sadržajno isti kao na razini dobar, a razlikuju se samo preko kognitivnih razina aktivnog glagola? I slično.\nS obzirom da je i u Metodološkom priručniku (str. 36 i 38) navedeno da „vrednovanje usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda ostaje u glavnini profesionalna odgovornost učitelja“ te da je učiteljeva procjena „rezultat njegove ekspertize i iskustva, i ne može uvijek unaprijed biti sasvim precizno definirana“, predlažemo da se u predmetu Fizika ishodi iskažu jedinstvenim opisom podishoda te da se “jezgreni” sadržaj jasno i precizno definira u kategoriji “Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda”. \n\nNadalje, čvrsto preporučamo da se treća kolona potpuno ukloni iz kurikula, a ako to nije moguće, primjerice radi usklađenosti s drugim predmetima, predlažemo u ovu  kolonu dodati i ishode iz zadovoljavajuće razine te joj promijeniti ime u “minimalna razina usvojenosti za pristupanje standardiziranim ispitima” kako bi se u što većoj mjeri izbjegli nepotrebni nesporazumi.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u e-savjetovanju.\nRadna skupina za Fiziku radi prema dokumentu Koordinirani medodološki pristup izradi kurikularnih dokumenata, Ekspertna radna skupina za provođenmje kurikularne reforme, 6.11.2018.\nPrema navedenom pristupu u svim predmetnim kurikulumima ostaje jedna razina ostvarenosti “dobar” koja predstavlja prosjek."]
[20,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Razrada ishoda i sadržaj u predmetnim kurikulima su zbunjujući \n\nPrvi stupac u tablicama nosi naziv “odgojno-obrazovni ishodi”, dok drugi stupac nosi naziv “razrada ishoda”. Slijedeći logiku naziva, očekivali bismo da prvi stupac sadrži neki općenitiji odgojno-obrazovni ishod koji bi zatim bio detaljno i jasno razrađen u drugom stupcu. Međutim, predmetni kurikulum fizike obiluje upravno suprotnim primjerima:\n\nFIZ A.7.1. Uspoređuje dimenziju, masu i gustoću različitih tijela i tvari. (Razrada ishoda: Uspoređuje dimenzije tijela. Uspoređuje mase tijela. Objašnjava zapis i značenje i fizičke veličine. Analizira gustoće tijela različitog oblika i sastava. Opisuje primjene mjerenja gustoće.)\n\nFIZ B.8.1. Povezuje pojavu razdvajanja električnog naboja s pojavom električne struje i napona. (Razrada ishoda: Opisuje međudjelovanje električnih naboja. Povezuje pojavu električne struje s električnom silom. Objašnjava električnu struju u metalima i elektrolitima. Povezuje električni napon s energijom jediničnog naboja u izvoru. Opisuje pojavu elektromagnetske indukcije.)\n\nTakođer, aktivni glagoli ishoda u kategoriji “Razrada ishoda” ne slijede razinu kognitivnih procesa koje bi se temeljile na nekoj od postojećih klasifikacija (revidirana Bloomova taksonomija, TIMSS-ov okvir kognitivnih domena, Webbov model dubine znanja itd.) te izgledaju kao da su nasumično pridjeljeni pojedinim sadržajima. Kao posljedica navedenog problema, neki podishodi unutar glavnih ishoda su nedovoljno kvalitetno napisani, a neki proizvoljno raspoređeni po kategorijama znanja i nivoima kognitivnih procesa. Također, u tablicama je predviđen i sadržaj za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda, no u trenutnoj inačici predmetnog kurikula fizike, sadržaja zapravo nema. Naime, u retku predviđenom za sadržaj nabrojani su najčešće nepovezani pojmovi ili naprosto mjerne jedinice. \nZbog nužnosti zajedničkog sadržaja koji svi učenici moraju usvojiti kako bi s istim preduvjetom pristupili državnoj maturi, predlažemo da ishodi budu napisani u malo općenitijoj formi, dok bi se konkretne teme trebale nalaziti u kategoriji “Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda”. Ova kategorija bi trebala propisati jasne i precizne “jezgre” sadržaja koje svi programi moraju zadovoljiti; posebno za osnovnoškolsko te posebno za gimnazijsko obrazovanje.\nPoseban problem predstavljaju pokusi i zadaci. Budući da su pokusi izdvojeni u poseban ishod, stječe se dojam da su sami sebi svrha. Predlažemo uključivanje pokusa u razradu pojedinih ishoda gdje prirodno i pripadaju umjesto da se umjetno izdvajaju kao poseban ishod pri čemu se u pojedinim dijelovima kurikula navode posve pogrešni pokusi. Time bi pokusi bili jasno integrirani u nastavni procesi s time da bi iz razrade trebalo biti jasno radi li se o demonstracijskom pokusu čija je glavna svrha bolje razumijevanje gradiva ili pokusu koje učenici rade samostalno ili u manjim grupama s dodatnom svrhom upoznavanja eksperimentalnog načina rada. \nRješavanje zadataka također je izdvojeno u zaseban ishod pri  čemu nije razvidno koja razina složenosti zadataka se traži na pojedinom ishodu. Smatramo da će ovakav pristup izvjesno dovesti do neujednačenosti u razini znanja učenika u pojedinim školama, a vjerojatno će i bitno otežati sastavljanje nacionalnih ispita, posebno državne mature. Stoga predlažemo uključivanje zadataka u razradu pojedinih ishoda umjesto izdvajanja u zaseban ishod pri čemu bi trebalo naznačiti koja razina zadataka je predviđena. Primjer preporuke o razini zadataka dan je u predloženom primjeru u tablici ispod. Još jednom ističemo kako su ove informacije ključne za sastavljanje ispita državne mature, a u skoroj budućnosti i nacionalnih ispita, koji pretežno uključuju upravo zadatke.\n\nPredloženi primjer ishoda, razrade i sadržaja (napomena: nismo bili u mogućnosti koristiti formu tablice radi ograničenja sustava e-savjetovanja):\n\nOdgojno-obrazovni ishodi:  FIZ D.4.1. Analizira osnovne  pojave valne optike. (umjesto „Analizira valnu prirodu svjetlosti“)\n\nRazrada ishoda: Opisuje osnovne pojave valne optike: ogib, interferenciju i polarizaciju svjetlosti.  Opisuje primjere  polarizacije i interferencije svjetlosti iz prirode i svakodnevnog života. Kvalitativno opisuje polarizaciju svjetlosti pri refleksiji. Objašnjava razliku između koherentne i nekoherentne svjetlosti. \nMatematički opisuje i objašnjava Youngov pokus.  Matematički opisuje ogib na optičkoj rešetki. Analizira utjecaj relevantnih veličina na interferencijsku sliku u Youngovu pokusu i kod ogiba na rešetki. \n\nOdgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti „dobar“ na kraju razreda: Opisuje osnovne pojmove valne optike: ogib na pukotini i optičkoj rešetki, interferenciju i polarizaciju svjetlosti. Objašnjava razliku između koherentne i nekoherentne svjetlosti. Objašnjava Youngov pokus. \nOpisuje primjere polarizacije i interferencije svjetlosti iz prirode i svakodnevnog života.\n\nSadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda: Interferencija svjetlosti, Youngov pokus, ogib na pukotini, ogib na optičkoj rešetki, polarizacija svjetlosti.\n\nPreporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda \nUčenici mogu u malim grupama provesti vođena istraživanja interferencije svjetlosti iz dvaju izvora (Youngov pokus) i ogiba na optičkoj rešetki, a ukoliko nema dovoljno pribora istraživanje se može provesti i frontalno. Ove pojave učenici trebaju kvalitativno i matematički opisati, no kod primjene ne treba ići na zadatke visoke složenosti. Kod polarizacije je bitno razviti kvalitativno razumijevanje pojave (ne treba ići na Brewsterov zakon) i obratiti pažnju na primjene polarizacije u svakodnevnom životu (npr. polarizacijske naočale).  \n\nPredlažemo i ostatak kurikula preurediti prema gornjem predlošku.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na vašem doprinosu e-savjetovanju. Prijedlog se djelomično prihvaća.\nNapisani su novi sadržaji i preporuke, a izmijenjene su i pojedine razrade ishoda."]
[21,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda nisu smislene \n\nKategorija “Preporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda” ponavlja se u istom obliku za svaki ishod te u ovom obliku nije svrsishodna. Naime, tekst je generički, nije prilagođen pojedinom ishodu te stoga gubi smisao. \n\nPredlažemo pisanje novih i prilagođenih preporuka koje bi bile korisne nastavnicima u nastavnom procesu ostvarivanja ishoda i primjene sadržaja učenja. Također smatramo da bi preporuke bilo uputno objaviti u sklopu metodičkog priručnika umjesto u samom kurikulu.\n\nPrimjer preporuke uz ishod FIZ D.4.1. \nAnalizira osnovne pojave valne optike. \nUčenici mogu u malim grupama provesti vođena istraživanja interferencije svjetlosti iz dvaju izvora (Youngov pokus) i ogiba na optičkoj rešetki, a ukoliko nema dovoljno pribora, istraživanje se može provesti i frontalno. Ove pojave učenici trebaju opisati i kvalitativno, ali i kvantitativno, no kod primjene ne treba ići na zadatke visoke razine složenosti. Kod polarizacije je bitno razviti kvalitativno razumijevanje pojave (ne treba ići na Brewsterov zakon) i obratiti pažnju na primjene polarizacije u svakodnevnom životu (npr. polarizacijske naočale).  \n\nDodatnom analizom sadašnjih metodičkih priručnika ustanovili smo da nisu prikladni i ne odnose se na istraživački usmjerenu nastavu fizike, koja se opisuje i uvodi u prijedlogu kurikula te u skladu s gornjim komentarima preporučamo pisanje novih metodičkih priručnika za predmet Fizika u osnovnoj i srednjoj školi.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na vašem doprinosu e-savjetovanju. Prijedlog se djelomično prihvaća.\nNapisane su nove preporuke, ali ostale su u kurikulumu zbog sukladnosti dokumentu Koordiniranirani medodološki pristup izradi kurikularnih dokumenata, Ekspertna radna skupina za provođenmje kurikularne reforme, 6.11.2018."]
[22,"Tatjana Ivošević","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima",{"$cut":{"chars":21188,"head":"OPĆENITO \nPredlažem da se naslov D. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima izmijeni jer je u tekstu navedena samo jedna razina usvojenosti, a ne razine usvojenosti kao što su bile u NKNPF iz 2016.\nU prethodnom prijedlogu NKNPF iz 2016 godine, postojale su četiri razine usvojenosti. Vodile su se rasprave bez konačno zapisanog zaključka je li četiri razine predstavljaju četiri pozitivne ocjene ili s ocjenama nemaju veze. \nAko se koristi nova metodologija s jednom razinom usvojenosti „dobar“, treba napisati zašto je odabrana baš ta razina usvojenosti; prema kojima kriterijima, čijim dugogodišnjim iskustvima, kojim značajnim rezultatima znanstvenih istraživanja. \nŠto znači razina usvojenosti „dobar“? Ako se misli na ocjenu „dobar“, postavlja se pitanje što učenik treba postići za ocjenu „dovoljan“? Najviše problema u praksi upravo nastaje kod ocjena „dovoljan“, odnosno „izvrstan“. Ako nema propisa što je potrebno usvojiti za ocjenu dovoljan, onda na bilo koju žalbu roditelja, nema mehanizma da se preporuči nastavniku minimum. Isto vrijedi za ocjenu izvrstan! Iako izvrsnost nema granica, u školskim predmetima granice moraju postojati. Razina usvojenosti „dobar“ nije u skladu s Čl.3 Pravilnika o načinima, postupcima i elementima vrednovanja učenika u osnovnoj i srednjoj školi NN 112/2010.  \nU slučaju nove metodologije s jednom razinom usvojenosti, javljaju se problemi u nedovoljnoj razrađenosti drugog stupca tablice „razrada ishoda“ i nejasnim značenjem korištenja samo jedne razine usvojenosti „dobar“. Ako se želi tablica (NKNPF iz 2016) preoblikovati u tablicu s manje stupaca i zadržati samo stupac s razinom usvojenosti „dobar“, onda najveću zahtjevnost treba prebaciti na drugi stupac „razrada ishoda“. Dakle, treba uložiti dodatni trud i drugi stupac tablice razraditi tako da se predlože nastavnicima ishodi od minimuma i maksimuma postignuća učenika. \nTekst preporuke odgojno-obrazovnim radnicima za ostvarivanje odgojno obrazovnih ishoda „U ostvarivanju odgojno-obrazovnog ishoda potrebno je osigurati i održavati visok stupanj učenikove intelektualne aktivnosti tijekom nastave, kako bi se potaknuo proces učenja. Učenje će biti najučinkovitije ako se isti koncepti susreću u različitim kontekstima, ako se na njih vraća u više navrata na različitim razinama složenosti (tzv. spiralno učenje) te ako se iskazuju kroz više različitih reprezentacija (npr. grafički, jednadžbom, riječima). Izrazito je važno, gdje god je moguće, fizičke pojave povezati sa stvarnim situacijama i učenikovim iskustvima iz života jer to podiže motivaciju za učenje i povećava relevantnost sadržaja za učenika. „ ponavlja se iza gotovo svakog ishoda, što znači 76 puta, i to; u sedmom i osmom razredu ukupno 18 puta, a u modelu 4*2 od prvog do četvrtog ukupno 29 puta i u modelu 4*3 od prvog do četvrtog razreda ukupno 29 puta. Nije uputno isti tekst ponavljati iza svakog ishoda jer nepotrebno opterećuje tablicu. Na ovakav način, izgubljen je smisao tabličnog prikaza. Nije pedagoški, niti psihološki opravdano odgojno-obrazovnim radnicima ponoviti preporuku više od dva puta. Ako je nešto važno istaknuti i vrijedi za svaki ili većinu ishoda, onda treba tekst staviti pod a) na početak tablice ili b) u poglavlje F. Učenje i poučavanje fizike. \nU prijedlogu je izgubljen smisao tabličnog prikaza, jednostavnost, kratkoća, konciznost, preciznost, jednoznačnost, itd. Tehnički je tablica preopterećena suvišnim tekstom od bespotrebnog ponavljanja već navedene preporuke učiteljima/nastavnicima, nepotrebnog ponavljanja kratice FIZ, ponavljanja ispred svakog ishoda značenja slova domene. Zašto iznad svakog ishoda piše naziv svakog stupca? Nepotrebno opterećenje tablice. Zašto ispred svakog ishoda piše FIZ kad se svi ishodi odnose na Fiziku? To bi bilo opravdano da ima nekoliko drugih predmeta u istom tekstu. Zašto u zaglavlju tablice za svaki razreda ne piše značenje domena A, B, C i D, a ne da se red iznad svakog ishoda piše značenje slova? Na primjer: iznad svakog ishoda FIZ B.7.2., FIZ B.7.3., FIZ B.7.4. i FIZ B.7.5 pos"}},"Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u e-savjetovanju.\nNaslov je izmijenjen.\n \nPrema dokumentu Koordinirani medodološki pristup izradi kurikularnih dokumenata, Ekspertna radna skupina za provođenje kurikularne reforme, 6.11.2018. postoji samo jedna razina ostvarenosti “dobar”.\n\nTekst preporuke je izmjenjen.\n \nIshodi iste domene su povezani te tablica postaje preglednija.\nIshodi “rješava fizičke problem” i “istražuje fizičke pojave” opisani su u napomeni za svaki razred\n \nU poglavlju F. Učenje i poučavanje fizike objašnjeno je poglavlje Rješavanje zadataka u nastavi Fizike prema uključenim razinama kognitivnih procesa."]
[23,"TATJANA PRANJIĆ-PETROVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Nisu razrađeni ishodi za dvogodišnje učenje fizike tj. model 2x2 sata (jezične gimnazije). Prema kojem kurikulumu će učenici jezičnih gimnazija učiti fiziku?","Prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju te se Vaš prijedlog prihvaća. \nDokument sada sadrži objašnjenje za model 2x2 učenja fizike u jezičnim gimnazijama."]
[24,"TATJANA PRANJIĆ-PETROVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Kao prijedlog učeničkih eksperimentalnih pokusa za 8. razred te četverogodišnje učenje model 4x2 sata za 1. 2. i 3. razred  navedeni su isti pokusi iako ne odgovaraju ishodima tog razreda. Potrebno je popraviti postojeći popis.\n\nU 1. razredu model 4x3 sata ishodi pod FIZ B.1.7. Tumači Keplerove zakone i Primjenjuje Keplerove zakone navedeni su kao izborni ishodi, a u modelu 4x2 sata ishod Tumači Keplerove zakone nije izborni ishod. Nije li ta teza zamijenjena prilikom kopiranja? Potrebno je popraviti nelogičnost jer učenici koji više uče fiziku imaju izbornost u odnosu na učenike koji je uče jedan sat manje tjedno.\n\nU 3. razredu model 4x2 i 4x3 sata FIZ. D. 3.7. Primjenjuje zakone geometrijske optike svi ishodi navedeni su kao izborni. Mislim da bi ishodi trebali biti obavezni posebno kada je u pitanju model 4x3 sata.\n\nOdgojno obrazovni ishodi za sve razrede razrađeni su samo na razini usvojenosti „dobar“. Trebalo bi razraditi i ostale odgojno obrazovne ishode. Znači li razina usvojenosti odgojno - obrazovnog ishoda „dobar“ na kraju razreda ocjenu dobar?","Prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju te se Vaši prijedlozi prihvaćaju. \nPrimjenjuje zakone geometrijske optike (FIZ SŠ C.3.7/D3.7) je sada izborni odgojno-obrazovni ishod u modelu 4x2 dok je obvezni u modelu 4x3. \nKao što je sada istaknuto u dokumentu razina ostvarenosti “dobar” ne predstavlja ocjenu dobar, već prosjek koji služi za procjenu ostvarenosti i razumijevanja dubine i širine pojedinoga ishoda na kraju razreda."]
[25,"Ivan Stanojević Grčar","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","U FIZ ABCD.7.10., kao i u FIZ ABCD.8.10. zahtijeva se najmanje pet eksperimentalnih istraživanja i računalne simulacije, što je najčešće neizvedivo, jer nemamo kabinet (specijaliziranu učionicu fizike), a i oprema je oskudna, često nedovoljna i za demonstracijske pokuse, a kamoli za rad u parovima ili timovima. Često nisam u mogućnosti niti dobiti prijenosno računalo za spajanje na projektor.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju. \nPrijedlog nije u okviru zaduženja RS Fizika. MZO je upoznato s ovim problemom.\nU poglavlju F. Učenje i poučavanje fizike navode se nužni materijalni uvjeti za izvođenje nastave fizike."]
[26,"Gordan Pihač","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","1. Popis prijedloga učeničkih pokusa FIZ ABCD.8.10., FIZ ABCD.1.9. i FIZ ABCD.3.9. je identičan i sadržajem ne odgovara odgojno-obrazovnim ishodima.\n2. Predloženi dokument pun je tiskarskih grešaka (npr. izokorna promjena; s timulirana; razmaci iza zareza).\n3. Agregacijsko stanje nikako ne može biti kruto već čvrsto. Kruto tijelo je idealizirano čvrsto tijelo i ne postoji u prirodi.\n4. FIZ D.3.7. (geometrijska optika) u potpunosti je izborna. Ravno zrcalo i leće su optički uređaji vrlo rašireni u svakodnevnom životu te ne bi trebali biti samo izborni sadržaj.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju te se Vaši prijedlozi 1., 2. i 3. prihvaćaju dok se prijedlog 4. djelomično prihvaća.\nPrimjenjuje zakone geometrijske optike (FIZ SŠ C.3.7/D3.7) je sada izborni odgojno-obrazovni ishod u modelu 4x2 dok je obavezni u modelu 4x3."]
[27,"Miroslav Josipović","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","Eto, sretan sam da se pojavio dokument koji će riješiti probleme nastave fizike u našim školama. \nRiješt će problem nastavnog smjera Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Zagrebu koji dugi niz godina \nproizvodi profesore od kojih većina nikako ne bi smjeli dobiti zvanje profesora bilo čega, a svakako ne fizike. \nRiješt će problem sveopćeg štreberaja i nekritičkog poklanjanja ocjena, jer je lakše pokloniti ocjenu nego trpiti \nnapade bijesnih roditelja i nekompetentnih školskih uprava. Riješit će problem nedostatka opreme za kvalitetne pokuse u školama. Riješit će problem matura koje su se savršeno prilagodile \"trenutku\", producirajući testove krajnje upitne kvalitete, u kojima je glavna vještina upisati formulu u digitron. Naravno, riješit će i problem poraznih rezultata na međunarodnim testiranjima, gdje čak i XV gimnazija pokazuje ispodprosječne rezultate. Naše školstvo je teško oboljeli paijent, a mi trošimo novac poreznih obveznika na opće dokumente, dok pacijentu nitko ne prilazi. Što ćemo s tendencijom smanjivanja financiranja školstva? Pacijentu se može pomoći, ali treba poduzeti niz konkretnih i pametnih mjera, od kojih mnoge neće biti ugodne svima. Bez konkretnih i svima jasnih mjera, inzistiranje na ovakvim dokumentima i njihovo uporno nametanje javnosti kroz medije jasno govori da se radi o stvaranju privida da se nešto radi, dok naše školstvo polako ali sigurno tone u mrak. Gospodo, želite li argumente za moje tvrdnje, slobodno se obratite, imam ih puno, sve prikupljeno u nastavnoj praksi, od osnovne škole do fakulteta.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem razmišljanju i doprinosu e-savjetovanju. Vaše primjedbe nisu u nadležnosti RS Fizike.\nKurikulumski dokumenti prošli su stručnu i javnu raspravu te međunarodne recenzije, a njihovu primjenjivost u realnim uvjetima potvrdilo je 95% učitelja, nastavnika, stručnih suradnika i ravnatelja (Evaluacija Škole za život https://skolazazivot.hr/category/evaluacija/). Svi kurikulumi donose se u skladu s procedurom koju propisuje Zakon o odgoju i obrazovanju NN 68/18."]
[28,"Jakov Labor","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama/konceptima","1. U 8. razredu osnovne škole te u 1., 2. i 3. razredu srednje škole, model 4x2 pod Prijedlog učeničkih eksperimentalnih pokusa navedeni su isti pokusi, svi iz gradiva 2. razreda. \n2.  U \"Prijedlog učeničkih eksperimentalnih pokusa\" riječ \"eksperimentalnih\" je nepotrebna.\n3. FIZ B. 1.7. U desnom stupcu Tumači Keplerove zakone je u modelu 4x3 izborno, a u modelu 4x2 nije.\n4.  FIZ ABCD. 1.9. U modelu 4x3 (pretpostavljam da je tako i u modelu 4x2) predložen je pokus Istražuje gibanje pod      djelovanjem stalne sile s pomoću dinamometra, kolica i tipkala. I iskusni nastavnik fizike teško će rukom vući kolica      stalnom silom i mjeriti je dinamometrom. Učenici nemaju nikakve šanse. Bolje rješenje je uteg koji preko niti i      kolotura vuče kolica stalnom silom.\n5.  FIZ A. 2.4. U desnom stupcu u modelu 4x2 nalazi se Tumači jednadžbu stanja plina, a u modelu 4x3 toga nema.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u e-savjetovanju.\nVaši prijedlozi su većinom prihvaćeni i to 1, 2 i 3:\nIzbornost ne znači da se sadržaj nužno ne mora poučavati.\n4. Razmišljenje primljeno na znanje.\n5. U modelu 4x3 podishod “Tumači jednadžbu idealnog plina” nalazi se u metodičkom priručniku pod razinom ostvarenosti “zadovoljavajuća” pa se ne navodi pod razinom ostvarenosti “dobar”."]
[29,"Ivan Popčević","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","U dokumentu je potrebno navesti popis nužne opreme za svaki razred, bez toga ovo ostaje popis lijepih želja, a sve će i nadalje ovisiti o dobroj volji nastavnika/učitelja. Također se slažem s komentarom N. Mandića o potrebi uvođenja istraživačke nastave na predloženi način.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem dopinosu u e-savjetovanju.\nU dokumentu su navedeni pokusi i učitelj odabire pet pokusa prema materijalnim uvjetima i osobitostima razrednog odjela."]
[30,"igor macuka","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","Iz Preporuke rješavanja zadataka dade se zaključiti da nije preporuka učenicima zadavati zadatke srednje složenosti izuzev kao poticaj darovitim učenicima. Smatram da je ova mjera jako ograničavajuća i nepoticajna.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju.\nPreporuke nisu obvezujuće. Vezano uz zadatke različite složenosti povećali smo i razlikovali zahtjeve u modelima 4x2 i 4x3."]
[31,"igor macuka","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","Ukoliko se želi provesti kvalitetna reforma treba se u svim školama osigurati minimalna oprema za izvođenje najnužnijih tj. najosnovnijih pokusa. Popis pokusa i obvezne opreme bi trebalo propisati. Na žalost bez tog materijalnog dijela teško je izvoditi nastavu kakva je zamišljena ovim kurikulumom.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju.\nU poglavlju F. Učenje i poučavanje fizike navedeni su nužni materijalni uvjeti za izvođenje nastave fizike.\nNastavnici imaju mogućnost izbora pet pokusa među navedenim s obzirom na realne mogućnosti."]
[32,"MARICA KUČAN","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","Što je sa školama u kojima nije moguće osigurati specijaliziranu učionicu za fiziku, ako su to nužni materijalni uvjeti za izvođenje nastave Fizike?\nPodržavamo izvođenje pokusa u nastavi fizike jer je učenicima nastava zanimljivija, ali smo neopremeljeni za ovakav pothvat. Molimo da se i u Kurikulumu propiše obveznost postojanja kabineta i specijaliziranje učionice u školi kako bi mogli opremati kabinete. Bilo bi potrebno propisati opremu kabineta.\nOvo je jedan od komentara sa ŽSV nastavnika fizike Primorsko-goranske i Ličko-senjske županije.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju.\nU poglavlju F. Učenje i poučavanje fizike navedeni su nužni materijalni uvjeti za izvođenje nastave fizike"]
[33,"MARICA KUČAN","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","Iz  Preporuke rješavanja zadataka:\nPreporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda: \n-Ishod rješavanja problema ostvaruje se na sadržajima svih ostalih ishoda uglavnom kroz rješavanje zadataka niske složenosti koji su opisani u poglavlju Učenje i poučavanje. \n-Zadatke srednje složenosti treba primjenjivati samo u nekim ishodima kao poticaj darovitim učenicima. \nZnači li to da učenicima ne smijemo zadavati složene zadatke? Ako u razredu postoji izrazito darovit učenik koji će se i natjecati u znanju iz fizike, kako ćemo potaknuti izvrsnost?\nOvo je jedan od komentara sa ŽSV nastavnika fizike Primorsko-goranske i Ličko-senjske županije.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu e-savjetovanju.\nPreporuke nisu obvezujuće. Vezano uz zadatke različite složenosti povećali smo i razlikovali zahtjeve u modelima 4x2 i 4x3."]
[34,"TATJANA PRANJIĆ-PETROVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","Da bi se čim kvalitetnije realizirali ishodi vezani uz istraživanje fizičkih pojava izvođenjem najmanje pet eksperimentalnih istraživanja potrebno je propisati kurikulumom minimalne uvjete u svim školama. Potrebno je minimalnu opremu osigurati za svaku školu tako da s tom opremom učenici mogu u malim grupama (maksimalno do 3 učenika u grupi) izvoditi eksperimentalna istraživanja, u protivnom neće se moći dovoljan broj sati provoditi samostalni eksperimentalni radovi učenika.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem razmišljanju i doprinosu e-savjetovanju. \nU poglavlju F. Učenje i poučavanje fizike navode se nužni materijalni uvjeti za izvođenje nastave fizike."]
[35,"Tatjana Ivošević","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","Tekst poglavlja F. Učenje i poučavanje identičan je tekstu NKNPF iz 2016. Potrebno je navesti autore teksta. \nTekstovi poglavlja su napisani motivirajuće, s puno brige da se učenje fizike odvija kroz razgovore, rasprave i zaključivanje. Naglasak je stavljen na poučavanje procesa nastajanja rezultata kroz istraživanje prirodnih pojava i rješavanje problema, a ne poučavanje rezultata. Na taj način, učenje fizike ostaje intelektualno zahtjevno, ali postaje zabavno i zanimljivo te učenicima pruža radost. Međutim, uočava se velika rupa između ovog teksta u poglavlju F s tablicom ishoda u poglavlju D. Potrebno je pomiriti tekst poglavlja F. i tablicu poglavlja D.\nIzvrsno je što u tekstu naslova Nužni materijalni uvjeti za izvođenje nastave Fizike piše da je pretpostavka za izvođenje nastave fizike specijalizirana učionica za fiziku i dostatna oprema za izvođenje pokusa.\nPotrebno je tehnički doraditi tekst tako da naslovi i pripadni tekstovi budu razdvojeni s redom razmaka.\nPotrebno je preoblikovati rečenicu „…učenici...neće proizvesti željene ishode“ jer učenik ne proizvodi odgojno-obrazovni ishod. \nPotrebno je preoblikovati tekst naslova Nastavne metode. Pod nastavnim metodama koje potiču aktivno učenje navode se one koje potiču međudjelovanje učenika i učitelja te učenika međusobno. U kasnijem tekstu navedene su interaktivne nastavne metode, a one su samo podskup nastavnih metoda za aktivno učenje. Dakle, time nisu navedene nastavne metode koje potiču aktivno učenje te ih je potrebno dopisati.\nUputa koja je napisana u tablici u poglavlju D. više od 70, ponovno se pojavljuje u tekstu pod nazivom Nastavne metode. Potrebno je potpuno ukloniti uputu iz tablice u poglavlju D i pojasniti je u poglavlju F. Preporučam ukloniti suvišan tekst.\nPredlažem da se u rečenici „pokusi trebaju biti uklopljeni u nastavni proces“ namjesto riječi „uklopljeni“ napiše „dio“. \nPredlažem da se poveže tekst odlomka pod naslovom Istraživački usmjerena nastava fizike jer piše „Učenici trebaju učenjem Fizike razviti sposobnost znanstvenog razmišljanja i zaključivanja i upoznati načine stjecanja novih znanja u području prirodnih znanosti“ s tablicom ishoda u poglavlju D. Nije vidljivo koji ishod potkrjepljuje „razvijanje sposobnosti znanstvenog razmišljanja i zaključivanja“. U redovitoj osnovnoškolskoj i srednjoškolskoj nastavi fizike, učitelji fizike poučavaju struku, a ne znanost.  \nU tablici ishoda u poglavlju D postoji ishod „rješava probleme“. Međutim, u odlomku naslova Rješavanje zadataka“ dan je opis zadataka različitog stupnja složenosti, ali ne i opis problema. Potrebno je napisati što se očekuje pod rješavanjem problemskih zadataka.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem dopinosu u e-savjetovanju.\nVećina Vaših konkretnih prijedloga je prihvaćena."]
[36,"NEDELJKO MANDIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nF. Učenje i poučavanje fizike","Vrlo je važno  osigurati nužne materijalne uvjete za izvođenje nastave fizike., kao što je i navedeno u kurikulumu:\n„Kako suvremena i kvalitetna nastava Fizike nije zamisliva bez eksperimenata, nužna je pretpostavka za njeno izvođenje postojanje specijalizirane učionice za fiziku (kabineta) u školi i dostatne opreme za izvođenje pokusa. U nastavi se treba koristiti brojnim suvremenim tehnologijama poput računala, suvremene nastavne eksperimentalne opreme, interneta i drugog, koje trebaju biti na raspolaganju učitelju i učenicima. „\n\nDa bi učenici zaista mogli istraživati fizičke pojave izvođenjem najmanje pet eksperimentalnih istraživanja, predlažem sljedeće: \nZa svaku godinu obrazovanja konkretno definirati  tih (minimalnih)  pet eksperimentalnih istraživanja, sastaviti popis neophodne opreme, i opremiti svaku školu tom (minimalnom) opremom u dovoljnoj količini tako da učenici mogu zaista (samostalno ili u paru) izvoditi eksperimentalna istraživanja. \n\nUkoliko bi Ministarstvo tako nabavljalo opremu, konačna cijena bi sigurno (zbog velike količine) bila povoljnija nego da se prepusti školama da se samostalno snalaze. Ako nastavnik ima mogućnosti (opremu)  onda može tijekom godine realizirati i više od pet eksperimentalnih  istraživanja. \n\nMoj je prijedlog da u svakoj godini barem jedno istraživanje učenik mora  raditi samostalno (npr. indeks  loma stakla u trećem razredu). \n\nNužno je i podijeliti razred u 2 grupe tijekom izvođenja tih eksperimentalnih istraživanja. Nemoguće je da npr. 24 učenika istovremeno u kabinetu fizike samostalno radi ili da paralelno radi 12 grupa od po dva učenika (uz idealnu pretpostavku da postoji dovoljna količina opreme) i još da nastavnik sve to prati i vrednuje rad učenika.\n\n U programima u kojima je fond sati 3 sata tjedno  treba samo primijeniti model koji se koristi u četverogodišnjim strukovnim školama: nastava se izvoditi na način:  2 sata tjedno cijeli razred (svi učenici zajedno) i 2 sata (laboratorijske vježbe)  svaki drugi tjedan (ako su učenici podijeljeni u 2 grupe , 2X 12)  Tako učenik ima  fond od 3 sata tjedno, a nastavnik bi imao u zaduženju 4 sata tjedno.  Ta 2 sata (vježbi)  se mogu kombinirati s nekim drugim predmetom (npr. informatika) u kojem također postoji samostalni rad i u kojemu se razredi zbog vježbi dijele u 2 grupe. \nZa gimnazije u kojima je fond 2 sata tjedno trebalo bi definirati tj. osmisliti neki   model da  se jedan dio nastave (kad se izvode eksperimentalna istraživanja) razred dijeli u 2 grupe. Ako je riječ o minimalnih  pet eksperimentalnih istraživanja onda se tu radi o barem 10 sati godišnje u kojima učeniku mora biti omogućen kvalitetan samostalni rad (a to nije moguće ako se razred ne podijeli u 2 grupe).  Moguće rješenje je kombiniranje dijela nastave  s nekim drugim predmetom u kojem također postoji eksperimentalni rad.  (kemija?)","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem dopinosu u e-savjetovanju.\nVaše prijedloge podržavamo, ali oni nisu u okviru rada RS Fizika. U Predmetnom kurikulumu Fizika navedeni su nužni materijalni uvjeti za odvijanje nastave Fizike."]
[37,"Tatjana Ivošević","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nG. Vrednovanje usvojenosti odgojno obrazovnih ishoda","Tekst poglavlja G. Vrednovanje usvojenosti identičan je tekstu NKNPF iz 2016. Potrebno je navesti autore teksta. \nPredlažem da se objasni pojam „stupanj ostvarenja ciljeva učenja“ u rečenici „Vrednovanje odgojno-obrazovnih ishoda odražava stupanj ostvarenja ciljeva učenja i poučavanja Fizike.“ U tablici ishoda u poglavlju D postoji samo jedan stupanj ostvarenja odgojno-obrazovnih ishoda, u  poglavlju B postoje samo navedeni ciljevi predmeta. Dakle, nigdje nije navedeno stupnjevanje ostvarenja ciljeva. Predlažem da se razradi „stupanj ostvarenja ciljeva“, ili da se navedena rečenica ukloni jer u ovom dokumentu nije utemeljena.  \nPredlažem da se ukloni rečenica „Ljestvica razina usvojenosti ishoda daje smjernice za vrednovanje koje tijekom učenja i poučavanja provodi učitelj“ jer ne postoji ljestvica razina usvojenosti tako da učitelj/nastavnik nema smjernice za vrednovanje postignuća. S tim u vezi treba vratiti ljestvicu razina usvojenosti iz dokumenta NKNPF 2016 ili, ako prema novoj metodologiji u trećem stupcu mora biti samo jedna razina usvojenosti, detaljno razraditi drugi stupac naziva „razrada ishoda“.\nNatuknica „Vrednovanje naučenoga ima svrhu uvida u ostvarenje razina usvojenosti znanja“ nema smisla u ovom dokumentu te ju treba ukloniti.\nPonuđena su tri elementa vrednovanja u nastavnom predmetu Fizika: Usvojenost znanja, Primjena znanja i Istraživanje pojava. Opis elemenata je dobar, ali pripadni nazivi nisu. S tim u vezi, pojašnjavam. Predloženi elementi ocjenjivanja govore da se ocjenjuje samo znanje, a ne i vještine, stavovi i vrijednosti. U kompetencijskom sustavu nije dovoljno poučavati i vrednovati samo znanje, nego razvijati vještine, graditi stavove i vrijednosti. Nadalje, nazivi u dva elementa „usvojenost“ i „primjena“ upućuju na razine kognitivnih procesa u npr. Bloomovoj taksonomiji odgojno-obrazovnih ciljeva. Treba izbjeći bilo kakvu podudarnost naziva elementa s kognitivnom razinom. Za svaki element treba napraviti mjerilo ocjenjivanja što znači od najniže (usvojenost, reprodukcija, prepoznavanje) do najviše razine kognitivnih procesa (sinteza, evaluacija). \nPredlažem namjesto naziva prvog elementa ocjenjivanja „Usvojenosti znanja“ napisati „FIZIČKI KONCEPTI“. Time nazivom smo uključili činjenično i konceptualno znanje, vještine, stavove i vrijednosti kao dvije kategorije znanja i sposobnosti od mogućih četiri. Fizički koncepti se mogu ispitivati na razini reprodukcije, ali i na razini primjene čime smo izbjegli podudarnost s bilo kojom taksonomijom ciljeva i nastavnicima olakšali ionako najzahtjevniji zadatak.  \nPredlažem namjesto naziva drugog elementa „Primjena znanja“, napisati „Konceptualni i problemski zadaci“ ili samo „ZADACI“. Nazivom „Zadaci“ uključili smo sve tipove zadataka od konceptualnih, numeričkih, problemskih, itd., zadataka manje ili veće složenosti, a nastavnicima omogućili jednostavnost i preciznost nazivlja u ispitivanju konceptualnog, proceduralnog i metakognitivnog znanja i vještina.\nNadalje, u opisu elementa „primjena znanja“ stoji rečenica da „pismeni ispit treba sastavljati od …zadataka koji su graduirani po složenosti“, a u preporukama za nastavnike piše da se u razrednim odjelima koriste zadaci niske složenosti, a kao poticaj za darovite učenike zadaci srednje složenosti. Ovaj tekst upućuje da nastavnik na nastavi radi s učenicima zadatke niske složenosti, a na ispitu ispituje zadatke svih razina složenosti. To se ne smije dogoditi u sustavu te pripadne tekstove treba ujednačiti.  \nPredlažem da namjesto riječi „pismene“ piše „pisane“ ispite jer učenici pisanim načinom ispitivanja pokazuju svoja postignuća. Nepravilnosti iz pismenosti učenika smiju se učeniku samo usmeno iskazati.\nPotrebno je izbrisati rečenicu „Razine usvojenosti su smjernice za učenje i poučavanje“ jer nema uporište u ovom dokumentu. U poglavlju D ponuđena je samo jedna razina usvojenosti „dobar“.\nPreporučam da se preoblikuje rečenica „Važno je da učitelj vrednuje učenika po svim elementima vrednovanja…“ jer učitelj fizike ne vrednuje učenika, nego učenička postignuća. \nPotrebno je ukloniti  ili preoblikovati rečenicu „Zaključna ocjena ne mora biti aritmetička sredina pojedinačnih ocjena…“ sukladno čl.11 Pravilnika o načinima, postupcima i elementima vrednovanja učenika u osnovnoj i srednjoj školi, Narodne novine 112/10.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem dopinosu u e-savjetovanju.\nPrihvaćena je preporuka izmjena navedenih rečenica i naziva elemenata ocjenjivanja u skladu s razinom kognitivnih procesa."]
[38,"Ivan Stanojević Grčar","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nG. Vrednovanje usvojenosti odgojno obrazovnih ishoda","U poglavlju  C: Istraživanje pojava, „Vrednuju se eksperimentalne vještine, …. kreativnost u osmišljavanju novih pokusa…. kontinuirano praćenje i pregledavanje učenikovih zapisa eksperimentalnog rada…“, ističem da je zahtijevano u dobroj mjeri potpuno neizvedivo, jer ja, koji radim u dvije škole, kao niti moja djeca iz druge dvije škole, pa niti mnogi kolege (po njihovom kazivanju), nismo u mogućnosti izvoditi eksperimente, jer nemamo nužne materijalne uvjete za izvođenje eksperimentalne nastave fizike, tj. radimo bez kabineta, specijalizirane učionice fizike i bez dostatne opreme za izvođenje pokusa.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na Vašem dopinosu u e-savjetovanju.\nElement ocjenjivanja pod C predstavlja sve ocjene. Opisom elementa ne ulazi se u autonomiju nastavnika u oblikovanju mjerila vrednovanja prema osobitosti razrednog odjela.\nZahvaljujemo na komentaru vezanom uz nepostojanje fizičkih kabineta, ali opremanje kabineta nije u domeni rada RS Fizika. Ministarstvo znanosti i obrazovanja je upoznato s ovim problemom."]
[39,"Gordan Pihač","Prijedlog predmetnog kurikuluma Fizika,\nG. Vrednovanje usvojenosti odgojno obrazovnih ishoda","1. Svakako je potrebno ispraviti tekst ,,... mrežne platforme za kreiranje 93 kvizova i slično...\".\n 2. Elementi vrednovanja A i B ostvaruju se usmeno ili pismeno. Predlažem da se element vrednovanja B ostvaruje pisano ili usmeno te element A samo usmeno. Razlog je ograničen broj pisanih provjera.\n3. U elementu C se vrednuje kreativnost u osmišljavanju novih pokusa što smatram da nadilazi razinu odgojno-obrazovnih ishoda ,,dobar''.\n4. U dokumentu piše: ,,...kontinuirano praćenje tijekom nastavne godine koje povremeno završava ocjenom kako bi njegova procjena bila što pouzdanija i realnija''. Smatram da bi iz teksta trebalo izbaciti dio ,,koje povremeno završava ocjenom'' kao zbunjujući i nepotreban.","Djelomično prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem dopinosu u e-savjetovanju.\nPrihvaćeno pod 1.\nOstale preporuke nisu prihvaćene. Učitelji i nastavnici imaju slobodu izbora načina vrednovanja bez ograničenja na samo usmeno ili samo pisano. Opis elementa ocjenjivanja pod C. predstavlja sve razine postignuća učenika, a ne samo prosjek.\nKontinuirano praćenje može povremeno završiti ocjenom, ali ne mora jer uključuje vrednovanje za učenje i vrednovanje kao učenje, a ne samo vrednovanje naučenog."]