{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o nacrtu Odluke o donošenju kurikuluma za nastavni predmet Psihologija za gimnazije u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Valentin Lapaine","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET PSIHOLOGIJE ZA GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIII.","Ne bi li trebalo pisati \"Početkom primjene ove Odluke stavlja se izvan snage: - Nastavni plan i program za stjecanje školske spreme u programima OPĆE, jezične, klasične i prirodoslovno-matematičke gimnazije...\"?","Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem doprinosu javnoj raspravi. Primjedba se ne odnose izravno na kurikulum nastavnog predmeta Psihologija i nije u nadležnosti SRS."]
[2,"Valentin Lapaine","Prijedlog predmetnog kurikuluma Psihologija,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po domenama","1. Smatram da većina ishoda nije dovoljno jasna i da ih je moguće tumačiti na više različitih načina, što bi moglo biti problematično ako se od nastavnika očekuje da učenike pripreme za polaganja ispita državne mature (ili nacionalnih ispita). Znači li to da se u razmišlja o uvođenju zadataka esejskog tipa u takve ispite? Takve bi eseje učenik mogao napisati na mnogo različitih načina (već prema tome koje je sadržaje nastavnik koristio pri poučavanju)? Ako ne, postoje li ili hoće li uz kurikulum biti izrađeni dodatni materijali s primjerima zadataka objektivnog tipa za svaki ishod, kako bi svakom nastavniku i učeniku bilo jasno što se točno očekuje od učenika?\n2. Dva reda na dnu svake tablice (sadržaj za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda i preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda) su prazna. Koja je njihova svrha?","Djelomično prihvaćen","1. Primjedba se ne prihvaća. Komentar je općenit i nije jasno na koje se ishode odnosi. SRS raspravljat će o pojedinim ishodima i po potrebi ih doraditi, a ishodi će biti pojašnjeni navođenjem sadržaja za ostvarivanje odgojno obrazovnih ciljeva .\n2. Primjedba se prihvaća. Tablica će se dopuniti."]
[3,"Valentin Lapaine","Prijedlog predmetnog kurikuluma Psihologija,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi, sadržaji i razine usvojenosti po domenama","1. U trećem stupcu u svakoj tablici stoji \"dobra razina usvojenosti ishoda na kraju razreda\". Smatram da umjesto toga treba pisati \"po završetku učenja predmeta\". Naime, u općoj gimnaziji učenici nemaju Psihologiju u samo jednom razredu, već u 2. i 3. \n2. S obzirom da u tablici za 70-satni kurikulum piše da učenik proovodi dva istraživanja, predlažem da u tekstu prije tablice piše \"U 70-satnome kurikulumu proširuju se cjeline Znanstveno-istraživački pristup u psihologiji (sadržaj:kritički osvrt na pojedina psihologijska istraživanja te provođenje JOŠ JEDNOG jednostavnog psihologijskog istraživanja/projekta)\".\n3. U tablici za 70-satni kurikulum stoji: \"provodi jedno istraživanje (projekt) iz prve ili druge domene u 35-satnome kurikulumu ili jedno istraživanje iz druge i treće domene u 70-satnome kurikulumu\". S obzirom da se prvi dio razrade ishoda odnosi na 35-satni kurikulum (koji je pokriven u prethodnoj tablici), taj se dio može ukloniti. Osim toga, potrebno je promijeniti nazive domena iz prva i druga u \"ja\" i \"ja i drugi\". Predlažem da nova razrada ishoda glasi: \"provodi jedno istraživanje iz domene \"ja\" i jedno istraživanje iz domene \"ja i drugi\"\".\n4. Koliko je nužno inzistirati na razlici između grana psihologije i pristupa u psihologiji? Primjerice, koliko je opravdano tvrditi da je biološka psihologija grana psihologije, a da se ne može smatrati pristupom? Mnogi suvremeni udžbenici psihologije sadrže jedan zajednički odjeljak koji govori o različitim dijelovima/granama/pristupima u psihologiji.\n5. U tablici se spominju humanističke teorije ličnosti. Predlažem da se nastavniku omogući da ih zamijeni pristupom snaga karatera (eng. character strengths, npr. poznata je klasifikacija Values in Action (VIA) Seligmana i Petersona) jer je taj pristup suvremeni nasljednik humanističkih teorija.\n6. Predlažem upotrebu pojma  \"nošenje  sa  stresom\"  umjesto \"suočavanje sa stresom\" zato što suočavanje često kod učenika ima konotaciju djelovanja usmjerenog na problem koji je doveo do stresa, a to je samo jedan od mogućih načina nošenja sa stresom (coping). Ovaj sam prijedlog  već bio iznio u raspravi koja je provedena prije 2 godine i koji je tadašnja stručna skupina uvažila.\n7. Spominju se neki znanstvenici koji su se bavili proučavanjem kognitivnog i moralnog razvoja  (Piaget  i  Kohlberg), a ne navode se znanstvenici koji su se bavili drugim područjima (percepcijom, pamćenjem, učenjem, emocijama, motivacijom, itd.). Predlažem da se to na razini dokumenta ujednači ili tako tako da se izostave prezimena Piageta i Kohlberga ili da se i za ostala područja navedu znanstvenici čije teorije učenici trebaju usvojiti. Ovaj sam prijedlog  već bio iznio u raspravi koja je provedena prije 2 godine i koji je tadašnja stručna skupina uvažila.\n8. U tablici stoji \"objašnjava kako promjena perspektive i asertivna komunikacija pridonose rješavanju sukoba u međuljudskim odnosima, pri čemu argumente zasniva na istraživanjima i primjerima iz svakodnevnoga života\". Pretpostavljam da je smisao ovog ishoda da učenik pokaže njegovu usvojenost ishoda na realističnim primjerima, a ne da mu vlastita, subjektivna i andegdotalna iskustva posluže kao argumenti. Stoga predlažem da se tekst promijeni u \"na primjerima iz svakodnevnog života objašnjava kako promjena perspektive i asertivna komunikacija pridonose rješavanju sukoba u međuljudskim odnosima, pri čemu argumente zasniva na rezultatima psihologijskih istraživanja\".\n9. Je li nužan ishod \"vrednuje etičnost istraživanja socijalnog utjecaja\" ako u drugoj tablici već postoji ishod \"razlikuje etične postupke od neetičnih u istraživanjima \"?","Djelomično prihvaćen","1. Zahvaljujemo na Vašem doprinosu javnoj raspravi. Prijedlog se ne prihvaća. Sukladno priručniku Koordinirani metodološki pristup izradi kurikularnih dokumenata razina usvojenosti može se odrediti na kraju razreda.  \n2. Prijedlozi 2. i 3. – djelomično se prihvaćaju. \nIz 35 satnog kurikuluma izostavit će se istraživanje, a u 70 satnom kurikulumu nastavnik sam bira (u suradnji s učenicima) iz koje će domene provesti istraživanje.\n4. Prijedlog se prihvaća. \n5. Prijedlog se prihvaća. Nastavnik može izabrati između humanističkih teorija i teorija koja proizlaze iz pozitivne psihologije. \n6. Prijedlog se prihvaća. \n7. Prijedlog se prihvaća.\n8. Prijedlog se djelomično prihvaća. SRS raspravljat će o ishodu i po potrebi ga doraditi. \n9. Primjedba se prihvaća. Ishodi vezani uz etičnost u psihologijskim istraživanjima ostvarit ć se u 1. domeni u okviru proširenog A 1 ishoda."]