{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o nacrtu Odluke o donošenju kurikuluma za nastavni predmet Sociologije za gimnazije u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Glas roditelja za djecu - GROZD "," ","U cjelini SOC B.1. treba u razradi ishoda u rečenici „Prepoznaje društvene i kulturne razlike (rodne, etničke, religijske i subkulturne)“ pojam „rodne“ zamijeniti s pojmom „spolne“. Naime, razdvajanje spola i „roda“ odnosno rodna teorija ne samo da nije znanstveno potvrđena, već je i štetna za razvoj djece i mladih.","Primljeno na znanje","Poštovani/e,\nzahvaljujemo Vam na sudjelovanju u javnoj raspravi kao i na doprinosu razvoju ovog dokumenta kojeg ste svojim prijedlogom ili primjedbom ostvarili.\nU pogledu ishoda B.1. kojeg u svojem prijedlogu spominjete treba imati na umu da je cilj ostvarivanja ovog ishoda poučiti učenike o pojmu \"društvenih nejednakosti\" što u kontekstu navedenog ishoda predstavlja opću (\"višu\") kategoriju. Pojmovi \"rodne\", \"etničke\", \"religijske\"- i dr. nejednakosti su samo posebne (\"niže\") kategorije te stoga predstavljaju samo razradu \"društvenih nejednakosti\" koja je jedan od temeljnih socioloških koncepata. Pojam \"rodne nejednakosti\" je posve uobičajen sociološki pojam (te u sociologiji ne proizlazi iz napetosti rod/spol, a poglavito što je potonji biološka kategorija) koji svoju opravdanost crpi iz iskustva suvremenih društava u kojima se društvene uloge i društveni položaji žena i muškaraca temelje na društvenim očekivanjima uže i šire okoline (da podsjetimo, pouzdano znamo da su žene i muškarci u više od 90% namještenja unatoč sličnom ili istom radnom iskustvu ili inicijalnom obrazovanju različito nagrađeni, a da se to ne može opravdati različitim učincima). \nPrema mišljenju RS prevladavajuća sociološka misao razlikuje pojmove spol i rod. Pojmom “spol” definira se biološka različitost muškaraca i žena. Pojam “rod” odnosi se na društveno konstruirane uloge, očekivana ponašanja i osobine koje društvo smatra prikladnima za muški ili ženski spol. Pojam “rod” je kategorijalan aparat sociološke znanstvene misli i dio sociološke tradicije. Mišljenje  je RS da se izostavljanjem važnih i općeprihvaćenih pojmova sociološke misli učenike i učenice sputava da kroz usvajanje socioloških znanja i vještina adekvatnije razumiju suvremene društvene odnose, pojave i procese (primjerice društvenu nejednakosti među spolovima).    \nNe ulazeći u detaljnu razradu ovog problema, smatramo da je u sociologiji posve očekivano imenovati i istražiti kulturne i društvene uvjete koji određuju različite životne šanse žena i muškaraca koji se ne mogu dovesti u vezu niti sa jednim biološkim obilježjem.\nSukladno navedenom mišljenju, pojam “rod” u cjelini SOC B.1. treba shvaćati kroz sociološku tradiciju i misao, a ne kroz možebitno  uvođenje tzv. “rodne ideologije” u hrvatski obrazovni  sustav. Još jednom se zahvaljujemo na doprinosu u javnoj raspravi."]
[2,"Gong","Prijedlog predmetnog kurikuluma Sociologija,\nE. Povezanost s drugim predmetima i međupredmetnim temama","Preporuka je da se jasnije istaknu poveznice između predmetnog kurikuluma Sociologije i međupredmetne teme Građanskog odgoja i obrazovanja, osobito kroz doprinos odgojno-obrazovnih ishoda kurikuluma Sociologije prepoznavanju potreba i prilika za razvoj participacijskih vještina učenica i učenika.","Primljeno na znanje","Poštovani, zahvaljujemo se na doprinosu u javnoj raspravi i konstruktivnoj sugestiji. Ipak, mišljenja smo da je predloženi kurikulum Sociologije kvalitetno povezan s međupredmetnom temom GOO i to prvenstveno kao jedna od podloga za razvijanje participacijskih vještina učenica i  učenika kako bi se realizirali kao aktivni građani. Primjerice, kroz domene organizacije nastavnog predmeta Sociologija jasno se navode poveznice koje čine podlogu za razvoj participacijskih vještina:\n\nDomena A - Sociološka imaginacija\n\n“Različitim oblicima rada učenik razvija kritički odnos prema društvenim događanjima uočavajuci vlastiti položaj i ulogu unutar društvenih zbivanja. Interpretirajući i analizirajući društvene odnose, pojave i procese, njeguje demokratske vrijednosti, razvija toleranciju i prihvaća društvene i kulturne različitosti.”\n\nDomena B – Pojedinac i društvo\n\n“Uočavajući i objašnjavajuci društvene i kulturne različitosti, učenik razumije utjecaj društvenih okolnosti na\nizgradnju i promjene razvoj vlastitoga identiteta te različitih društvenih identiteta zajednice. On, dakle, istodobno razvija osobni i društveni identitet, osobni integritet, kritičku procjenu vlastitoga ponašanja i ponašanja drugih te demokratski odnos prema svim članovima društva, pridonoseći tako razvoju međuljudskih, međukulturnih i međureligijskih odnosa.”\n\nDomena C – Analiza suvremenog društva\n\n“Analizom suvremenoga društva učenik razvija komunikacijske vještine i učinkovito korištenje informacija iz različitih izvora potrebnih za kritičko mišljenje i snalaženje u novim životnim situacijama.”\n\nPrema mišljenju RS sadržaji navedeni u domenama organizacije kasnije se i adekvatno specificiraju kroz osam ishoda učenja koji su jasna  podloga za razvijanje participacijskih vještina učenika i učenica.   Konkretno, na primjer,  ishod A.3. aktualizira i oblikuje odgojni potencijal nastavnog predmeta Sociologije (a njegova razrada i implementacija upućuje na horizontalnu primjenu na sve sadržaje u nastavi) pa držimo da on u dovoljnoj mjeri uključuje i iscrpljuje Vaš prijedlog. S druge strane, stav RS je da, ukoliko želimo omogućiti učiteljima dovoljno autonomije, prostor odgojnih očekivanja i generičkih vještina trebamo osmišljavati kroz ishodišne vrijednosti kako bi učenici i učitelji dobili dovoljno mogućnosti za primjenu različitih modela učenja i poučavanja."]