{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o nacrtu Odluke o donošenju kurikuluma za nastavni predmet Filozofije za gimnazije u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Glas roditelja za djecu - GROZD ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET FILOZOFIJE ZA GIMNAZIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ","U cjelini FIL D.3. nije jasno hoće li u raspravi o pitanjima „Postoji li razlika između spola i roda kao „prirodno danog“ i „kulturno konstruiranog““? i „Trebaju li se spolne/rodne razlike odražavati na socijalnoj i političkoj razini?“, kao i u cjelini FIL C.3. u raspravi o pitanjima pobačaja, umjetne oplodnje, kontracepcije, promiskuiteta, homoseksualnosti i prostitucije, nastavnik zastupati svoja osobna stajališta ili stavove programa/kurikula Filozofije. Ako postoje stajališta programa o tim pitanjima, onda ih treba napisati u ovom prijedlogu. Ako je predviđeno da nastavnik sudjeluje u raspravi kao privatna osoba sa svojim osobnim stavovima, onda se to može smatrati nametanjem njegovih osobnih mišljenja učenicima s obzirom da se on nalazi u povlaštenoj poziciji nastavničkog autoriteta.\nU svakom slučaju kurikul Filozofije ne bi smio zastupati razdvajanje spola i „roda“ odnosno promovirati rodnu teoriju, ne samo zato jer ona nije znanstveno potvrđena, već i jer je štetna za razvoj djece i mladih.","Primljeno na znanje","Poštovani,\n\nopćenito, u nastavi filozofije od nastavnika se ne očekuje zagovaranje ma kojega stava – niti vlastitih religijskih niti vlastitih političkih stavova i vrijednosti. U Prijedlogu kurikuluma iz predmeta Filozofija to je vidljivo iz sljedećih njegovih dijelova:\n\nStr. 4.:\nVrijednosti i načela učenja i poučavanja proizlaze iz postavljene svrhe i ciljeva predmeta. Budući da Filozofija njeguje refleksivnu praksu, analitičko i sintetičko mišljenje učenika, njegovo osvještavanje načina konstruiranja svijeta i oblikovanje vlastita identiteta, prirodno je da dominantan oblik učenja i poučavanja bude istraživačko-problemski.  \nFilozofsko mišljenje nastaje u dijalogu pa je učiteljeva uloga pomoći učeniku problematizirati razmatrane stavove, pretpostavke i njihove implikacije, pomoći mu  sagledati ih u različitim kontekstima, aktualizirati ih i na taj način otvoriti diskusiju u kojoj je učitelj moderator i sudionik. To je dijalog između učenika, između učenika i učitelja te dijalog s filozofima kroz odabrane filozofske tekstove.  \nTako strukturirano učenje i poučavanje, u negativnom smislu, pokazuje nedosljednost, nekonzistentnost ili promašenost učenikovih osvrta. U pozitivnom smislu, ona razvija kritičko i kreativno mišljenje, toleranciju i brižno mišljenje. Učenje i poučavanje mora biti oslobođeno učiteljevih ideoloških, religijskih ili filozofskih opredjeljenja.  \nOvakvim pristupom ostvaruje se cjeloviti razvoj učenika – kognitivni, moralni, emocionalni, socijalni i estetski. Temeljne društveno-civilizacijske vrijednosti konkretiziraju se i prepoznaju u poticanju učenika na potragu za istinom, zaštitu života i dostojanstva svake ljudske osobe, oživotvorenje slobode, ravnopravnosti, pravednosti i društvene jednakosti, uzajamno poštovanje, kulturu dijaloga i toleranciju, prijateljstvo, poštenje, djelotvornost, rad, domoljublje, skrb o zdravlju te očuvanje prirode i okoliša.  ” \n\nStr. 12 (ali i uz 3. Ishod svake domene):\n„Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  \nU razradi ishoda predložene su moguće teme/problemski sklopovi, no nastavnici mogu uvesti i svoje.  \nPoticanjem učenika na promišljanje o pojedinim temama na različite načine, tj. iz različitih filozofskih pozicija. Diskusijom koja može biti uvod u razmatranje nekog sustava vezanog uz domenu ili diskusijom potaknutom tekstom i/ili izlaganjem nastavnika o nekom sustavu vezanom uz domenu. U diskusiji istaknuti iznesene argumente i protuargumente, istaknuti govore koji to nisu i obrazložiti zašto nisu. U diskusiji pomoći učenicima doživjeti problem i njegov opseg konkretiziranjem i aktualiziranjem (npr. iz pozicija različitih znanosti koje u školi uče). „ \n\nStr. 29:\n„Kao drugo, uz stjecanje znanja o filozofiji, učenje i poučavanje filozofije treba voditi usvajanju i razvijanju filozofskih vještina – poticati i njegovati sposobnost filozofiranja ili kritičkog promišljanja svojstvenog filozofiji. To se postiže kroz samostalnu i zajedničku analizu i interpretaciju filozofskih i drugih tekstova te kroz nepristranu prezentaciju tuđih stavova i argumentiranu prezentaciju vlastitih stavova, a osobito kroz dijalog koji treba biti središnji moment učenja i poučavanja filozofije.“ \n\nStr. 30:\n„Učitelj se pri vođenju diskusije može voditi sljedećim smjernicama:  \n- Sadržaji koji se u diskusiji iznose trebaju biti relevantni.  \n- Uvjerenja učenika treba uvažavati, ali ona nisu argument (niti su to uvjerenja učitelja).  \n- Ako se netko ne slaže s tezom, on treba ukazati na premisu koja nije prihvatljiva i obrazložiti zašto, te pokušati opravdati alternativu.  \n- Ne treba se pretjerano uplitati u diskusiju, nego je otvoriti učeniku.  \n- Ako učenik ne može doći samostalno do problema, treba ga usmjeravati prema njemu.  \n- Treba održavati diskusiju na razini načela a ne osobnih uvjerenja.  \n- Prema učeniku se treba odnositi kao prema zrelom i ozbiljnom sugovorniku a njegove misli uzeti ozbiljno i nastojati ih razumjeti.  \n- Uloga učitelja je i kroz izlaganje neprestano povezivati teme, kontekstualizirati ih i pomagati u aktualiziranju.  \n- Učitelj treba učeniku pokazati da je filozofija ne samo važna nego i nužna za razvijanje sposobnosti koje doprinose osvještavanju, artikuliranju, raspravljanju i rješavanju raznorodnih problema s kojima se čovječanstvo i danas suočava.“\n\nKao što je vidljivo iz Prijedloga kurikuluma, od nastavnika se ne očekuje zastupanje stavova koje preferiraju, no dužnost je nastavnika problematizirati svaki stav i pozvati učenike na njegovo propitivanje i raspravu o njemu neovisno o uvjerenjima učenika i njegovim vlastitim uvjerenjima."]