{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o nacrtu Odluke o donošenju kurikuluma za međupredmetnu temu Učiti kako učiti za strukovne i umjetničke srednje škole u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Anna Giugno Modrušan","ODLUKA O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA MEĐUPREDMETNU TEMU UČITI KAKO UČITI ZA STRUKOVNE I UMJETNIČKE ŠKOLE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Cilj ove Kurikularne reforme jest staviti učenika u centar samog odgojno-obrazovnog procesa.\nSmatram da su domene i ishodi jasno obuhvaćeni.\nU samom je dokumentu jasno obrazloženo kako je bitno razvijati kreativno i kritičko mišljenje potrebno za rješavanje problema i znanstveni način razmišljanja.\nTakođer su jasno izdvojeni aktivnosti učenika koje opisuju što oni trebaju raditi da bi ih razvijali."]
[2,"MIROSLAV MAĐARIĆ","Prijedlog kurikuluma međupredmetne teme Učiti kako učiti,\nD. Odgojno-obrazovna očekivanja po odgojno-obrazovnim ciklusima i domenama te ključni sadržaji","Osobno iskustvo u radu s unukom prvašićem me je iznenadilo da se kod početka čitanja nikakva pažnja ne poklanja razumijevanju. Pri tome za taj ciklus obrazovanja mislim prije svega na razumijevanju nepoznatih riječi. Djeca uče tako čitati na \"tehnički\" način i postaje im navika da nije važno što su im mnoge riječi posve nepoznate. U ovom dokumentu se tome pažnja posvećuje tek u 2. ciklusu, dakle od 3. razreda, kad se ova loša navika već stvorila, a \"Učiti kako učiti\" je upravo mjesto gdje bi se to trebalo metodološki obraditi: \"Trebaš učiti tako da razumiješ sve riječi koje si pročitao/la! Ako neku ne znaš, pitaj ili pogledaj u rječnik!\". \nZato sam pogledao što o tome govori \"nadređeni\" dokument - ONK (doduše neslužbeni, u nacrtu iz prosinca 2017): apsolutno ništa!\nVrlo zanimljivo: kurikul hrvatskoga jezika pitanje nepoznatih riječi ima već u prvom razredu osnovne škole, što je pozitivno. \nSve ovdje rečeno ukazuje na izraženu neusklađenost između kurikularnih dokumenata, što svakako treba popraviti, jer djeluje zbunjujuće na one koji bi ih trebali primjenjivati. Uostalom iz osobnog primjera svjedočim da se ovaj dobar naputak ne primjenjuje!\n(Ovo sadržajno ne spada u ovaj kurikul zato, jer se radi o prvom ciklusu obrazovanja, no u kurikul za osnovne škole sam to propustio navesti o roku. Budući da se propustom autora u ovom kurikulu navodi i osnovna škola, skrećem pažnju na to ovdje uz zamolbu da se primjedba uključi u kurikul \"Učiti kako učiti\" za osnovne škole i gimnazije)."]
[3,"MIROSLAV MAĐARIĆ","Prijedlog kurikuluma međupredmetne teme Učiti kako učiti,\nD. Odgojno-obrazovna očekivanja po odgojno-obrazovnim ciklusima i domenama te ključni sadržaji","Opetovano se spominje istraživačko učenje. To je koncept koji je izrazito povezan s metodom \"obrnute učionice\", koja se u kurikulumu \"Učiti kako učiti\" nigdje ne spominje (vrijedi i za osnovne škole i gimnazije, tamo sam to propustio komentirati!). Budući da je ovaj dokument u većoj mjeri metodički, Flipped Classroom metoda bi se kao svjetski priznata, a kod nas još praktički nepoznata (odnosno neprimijenjena), trebala promovirati barem opcionalno, ako ne i mandatorno. Bez toga istraživačko učenje nema smisla, odnosno nije moguće realizirati!"]
[4,"MIROSLAV MAĐARIĆ","Prijedlog kurikuluma međupredmetne teme Učiti kako učiti,\nD. Odgojno-obrazovna očekivanja po odgojno-obrazovnim ciklusima i domenama te ključni sadržaji","Vrlo loš dojam ostavlja nemar u ovom dokumentu koji je formalne naravi: naime, ovaj dokument je 100% istovjetan prethodnom dokumentu koji se odnosi na osnovne škole i gimnazije, samo ima drugačiji naziv koji upućuje na namjenu u strukovnim i umjetničkim školama. Kao prvo, postojanje dva sadržajno posve jednaka dokumenta s različitim naslovima i ciljnom publikom nije primjereno. Kao drugo, u ovom dokumentu u poglavlju \"D\" imamo odgojno-obrazovne cikluse i za osnovnu školu, što ne spada u razinu (ciklus) srednje škole, u ovom slučaju strukovne i umjetničke. Predlažem jedno od trojega:\n1. Iz ovog dokumenta izbaciti cikluse koji su namijenjeni osnovnoj školi ili\n2. Osim \"1\" još u razradi metoda i primjera dodati sadržaje koji su za temu \"Učiti kako učiti\" primjerene strukovnim i umjetničkim školama ili\n3. Umjesto dva dokumenta \"Učiti kako učiti\" načiniti jedan koji vrijedi za sve škole, dakle osnovne, gimnazije, strukovne i umjetničke\n\nOsobno smatram da bi trebalo napraviti samo jedan dokument \"Učiti kako učiti\", s time da imamo više konkretnih uputa specifičnih za različite cikluse i specifičnosti škola."]
[5,"Vlado Halusek","Prijedlog kurikuluma međupredmetne teme Učiti kako učiti,\nE. Učenje i poučavanje međupredmetne teme Učiti kako učiti","Od posebne je važnosti uključenost roditelja, staratelja i odgojno-obrazovnih radnika učeničkih domova, koji učenike motiviraju za učenje i potiču ih na usvajanje uspješnih strategija učenja (planiranja učenja, organizacije vremena, organizacije okruženja za učenje i slično) surađujući i razmjenjujući informacije s učiteljima i stručnim suradnicima. Suradnja roditelja, učitelja i stručnih suradnika temelji se na partnerskom odnosu."]