{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":21,"n_cols":6,"rows_kept":21,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Mira Grbac","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU","Ovaj komentar je nastao evaluacijom pojedinih normi predloženog Zakona o  trgovačkim društavima i Zakona o sudskom registru te sumiranjem određenih negativnih pojava vezanih uz uvođenje sustava neposredne elektroničke registracije trgovačkih društava (osnivanje bez punomoćnika), ali i predloženih izmjena i dopuna kod posredne elektroničke registracije (osnivanje uz sudjelovanje punomoćnika).  U komentaru su citirani određeni dijelovi rada autora Grbac M. i Grbac A. “Javni bilježnik i elektroničko osnivanje društava s ograničenom odgovornošću”, Javni bilježnik, broj 44, HJK, Zagreb (2017), str. 19-31.  \nU slučaju kada bi naš zakonodavac prihvatio predložene izmjene i dopune kojima bi bilo omogućeno osnivanje trgovačkih društava bez punomoćnika (na daljinu), ali i u situaciji kada bi se osnivanje vršilo uz sudjelovanje  punomoćnika:  javnih bilježnika odvjetnika, drugih ovlaštenih osoba i  tijela predviđa se da bi mogli nastati sljedeći problemi: \n● Problem lažnih identiteta ili krađe identiteta koji lako nastaje u situacijama kada nema fizičke autentifikacije koji  je u današnje vrijeme digitalizacije progresivno rastući problem, a mogao bi se povećati neposrednom elektroničkom registracijom. \n● Nemogućnost pouzdanog utvrđivanja identiteta i u situacijama kada isti nije ukraden, npr. dijeljenje elektroničkog identiteta između više osoba.\n● Elektroničkim se putem ne može utvrditi postojanje mana volje, vidjeti nečiji izraz lica ili govor tijela pa bi se tako registracija mogla obaviti primjenom prijetnje i/ili prisile nad određenom osobom.\n● Nemogućnost pružanja pravne pomoć i davanja pravnih savjeta neukoj stranci u elektroničkom pravnom prometu prilikom neposredne elektroničke registracije. \n● Kod neposredne elektroničke registracije znatno je umanjena mogućnost preventivnog pravosuđa. Štetne posljedice i mogući sudski postupci ne nastaju (ili nastaju u znatno manjoj mjeri) u situacijama kada u osnivanju trgovačkih društava sudjeluju javni bilježnici.\n● Minorizacija sadržajne i formalne  vjerodostojnosti i autentičnosti osnivačkog akta društva kao javne isprave. Ispuštanjem kogentnog oblika osnivačkog akta društva uz jamstvo evidentiranja sastavljača, kao kvalificirane i nadležne osobe koja stoji iza takve isprave svojim imenom, zvanjem i odgovornošću za štetu, pogodovalo bi sivoj ekonomiji i nadripisarstvu i stvaranju pretpostavki  za činjenje raznih zlouporaba.\n● Nesigurno formalno-pravno ustanovljeno zaleđe određenog trgovačkog društva može u poslovnim procesima iziskivati potrebu za dodatnim osiguranjima i sklapanjem pravnih poslova čime bi se štitila prava i jamčilo ispunjenje obveza ugovornih strana. \n● Mogućnost pojave pranja novca i  financiranja terorizma.\n● Moguće narušavanje ekonomske stabilnosti države koja bi u uvjetima olakšanog protoka neprovjerenoga kapitala postala ne samo gospodarski ugrožena, već i sigurnosno nestabilna.\n● Negativan utjecaj na političku, ekonomsko-gospodarsku i sigurnosno-pravnu sliku Republike Hrvatske u svijetu i na njezinu privlačnost prema stranim ulaganjima i kapitalu. \n● Problem razlikovanja trgovačkih društava osnovanih bez punomoćnika od društava osnovanih posrednom elektroničkom registracijom. Moguće je da bi društva osnovana bez punomoćnika u pravnom prometu predstavljala subjekte u koje se polaže „manji stupanj povjerenja“. \n● Ekstrakcijom upisa predmeta poslovanja trgovačkih društava u drugi (poslovni) registar kojeg bi vodilo tijelo  (Hrvatska gospodarska komora) različito od sudskog registra još bi se više potakla disperzija osnovanosti i vjerodostojnosti poticanja i ubrzanja rada poduzetništva, a tako i koherentnosti poslovnih procesa povezanih sa određenim promjenama u trgovačkim društvima. \nAnalizirajući prethodno istaknute činjenice, koje bi prouzročila neposredna elektronička registracija, postavlja se pitanje tko bi i na koji način jamčio da Republici Hrvatskoj i njezinim sudionicima pravnog prometa neće biti nanesena imovinska šteta kao posljedica pravne nesigurnosti koju sa sobom nosi osnivanje trgovačkih društava bez dosljedne kontrole? Dakle, u budućnosti bi se moglo dogoditi upravo ono što se želi izbjeći neposrednom elektroničkom registracijom, što bi moglo rezultirati srozavanjem pravne sigurnosti i načela povjerenja u registar u cjelini te  u društva upisana u njega.  Zato je prijeko potrebno naći primjerenu dozu očuvanja kontrole nad osnivanjem trgovačkih društava sveobuhvatnim procesom posredne elektroničke registracije. Recentno vrlo dobro zakonodavno rješenje jamči vitalizaciju na papiru postavljenih normi u obliku javne isprave čiji se sadržaj smatra istinitim i autentičnim što dovodi do širenja pravne sigurnosti i ekspanzije brzih i jednostavnih procesa elektroničke registracije.  U  takvoj dobroj konstrukciji nema mjesta multipliciranju  nadležnosti osnivanja društava pod okriljem raznih ovlaštenika. Uloga stručnih i verziranih osoba u osnivanju trgovačkih društava elektroničkim putem uz  autentifikaciju istovjetnosti potpisnika, jamstvo vjerodostojnosti osnivačkih akata i pravnu pomoć je neizostavna. Po uzoru na određene države germanskog pravnog kruga (Austrija i Njemačka) dugogodišnju dobru poslovnu praksu trebalo bi dodatno unaprijediti (npr. dostavu dokumentacije u papirnatom obliku ukinuti)  te registarski postupak u potpunosti digitalizirati.","Nije prihvaćen","Ne radi se o  konkretnim prijedlozima, već o općenitim komentarima.\nOvim zakonom se želi potaknuti poduzetništvo olakšanim, bržim i jednostavnijim osnivanjem trgovačkih društava, a zlouporabe koje su moguće ne smiju biti zapreka svim onim koji trgovačka društva osnivaju u dobroj vjeri. Kontrola zakonitosti i istinitosti cijelog procesa bit će omogućena autentifikacijom osoba vjerodajnicama visoke sigurnosne razine. Nadalje, predmetom poslovanja članovi društva određuju interno kako društvo treba poslovati i putem čega žele da se ostvaruje cilj društva te se predlaže da  predmet poslovanja (osim kod dioničkog društva) članovi društva utvrđuju posebnom odlukom čime će se znatno olakšati naknadna promjena djelatnosti jer članovi mogu donijeti odluku da mijenjaju (dopunjuju) djelatnosti kojima će se trgovačko društvo baviti, ne moraju mijenjati društveni akt već je dovoljno da novu izjavu o predmetu poslovanja dostave poslovnom registru i zatraže upis promjene djelatnosti. Potreba za pružanjem pravne pomoći i davanjem pravnih savjeta prilikom osnivanja društva na daljinu smanjena je, s obzirom na to da ove tipove društva moguće osnovati na temelju obrazaca koji su sastavni dio ovih zakona, pa je za pretpostaviti da će osoba koja se namjerava baviti poduzetništvom moći razumijeti i ispravno popuniti obrazac."]
[2,"HRVATSKA JAVNOBILJEŽNIČKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU",{"$cut":{"chars":25402,"head":"UVOD\nAnalizirajući tekstove nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, Hrvatska javnobilježnička komora izlaže svoj kritički osvrt jer smatramo da predloženi nacrti prijedloga zakona nisu dobri i dovode u pitanje opstojnost sada kvalitetno postavljenog sustava, te za to dajemo sljedeće argumente.\n\nRAZLOZI DONOŠENJA ZAKONA I EUROPSKI KONTEKST\n\nU osnovnom dijelu nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, gdje je navedena ocjena stanja i osnovna pitanja koja se uređuju zakonom te posljedice donošenja zakona, navedeno je da se izmjene i dopune zakona predlažu radi usklađenja s Direktivom 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (dalje u tekstu: Direktiva o uslugama) koja je implementirana u hrvatsko zakonodavstvo u Zakon o uslugama („Narodne novine“, broj 80/11.). \nNaime, u obrazloženju Nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima stoji sljedeći tekst:\n „Člancima 6. i 7. Direktive o uslugama predviđa se da države članice uspostavljaju i održavaju jedinstvene kontaktne točke tako da poduzetnik ima jednog sugovornika putem kojega može doći do svih relevantnih informacija o važećim pravilima za pojedine uslužne djelatnosti.  \nTo znači da bi poslovni subjekti trebali moći: \n- dobiti sve potrebne informacije, obrasce i dokumente koji se odnose na njihove uslužne djelatnosti i \n- obaviti potrebne postupke što uključuje podnošenje zahtjeva i popratne dokumentacije te dobivanje odgovora nadležnih tijela ako je to potrebno za dovršenje postupaka. \nPrema članku 8. Direktive države članice obvezne su omogućiti pružateljima usluga obavljanje svih potrebnih postupaka i formalnosti na daljinu i elektroničkim putem. \nDakle, člancima od 6. do 8. Direktive propisano je da države članice trebaju imati jedinstvene kontaktne točke putem kojih poslovni subjekti mogu dobiti potrebne informacije i obaviti postupak putem interneta. Pružatelji usluga moraju se identificirati elektroničkim putem, potpisivati dokumente elektronički i razmjenjivati elektroničke dokumente koje su potpisale druge strane, uključujući nadležna tijela država članica. \nU tom smislu treba uzeti da članak 8. Direktive o uslugama i članak 6. Zakona o uslugama nalaže obvezu uspostave svih postupaka i formalnosti, vezanih uz pristup i izvođenje uslužne djelatnosti, na daljinu i elektroničkim putem preko jedinstvene kontaktne točke, što podrazumijeva i osnivanje trgovačkih društva na daljinu.„\n\nU tom smislu zakonodavac je u Nacrtu prijedloga Zakona predvidio osnivanje trgovačkih društava na daljinu bez sudjelovanja punomoćnika. \nIstičemo da se s pozivom na Direktivu o uslugama predlagatelj opredijelio za liberalan pristup korištenja digitalnih alata i postupaka u našem ZTD-u, omogućavajući takav vid osnivanja za tuzemne, a u budućnosti i inozemne osnivače, te omogućavajući takvo osnivanje za d.o.o i j.d.o.o. bez ikakvih ograničenja. Takav pristup je u europskom kontinentalnom krugu iznimka.\n\nUz to, predlagatelj potpuno ignorira činjenicu da je u postupku donošenja Direktiva Europskog Parlamenta i Vijeća  o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava COM (2018) 239 final od 24. travnja  2018.  Cilj direktive je pospješiti upotrebu digitalnih rješenja u pravu društva. Kazali bi da je taj prijedlog direktive pokazatelj novog vremena i okolnosti koje su se dogodile nakon 2006. kada je Direktiva o uslugama donesena.  Poznate su nam afere Panama Papers i Paradaise Papers, a također kao primjer možemo istaknuti novije afere u Bugarskoj. U Bugarskoj je radi uvođenja neposredne elektroničke registracije došlo do brojnih slučajeva krađe identiteta tako da su se elektroničkim putem mijenjali članovi društava i članovi uprave, a sve radi podizanja kredita i preuzimanja drugih obveza u ime ukradenih društava. Kao posljedica toga nastali su ogromni dugovi što je pogubno utjecalo na ekonomsku stabilnost države. Nakon što se ele"}},"Nije prihvaćen","Prema načelima i iskustvima pozitivnih europskih praksi uvedena je mogućnost osnivanja trgovačkih društava na daljinu radi poticanja pokretanja poslovanja i poduzetništva pri čemu je opravdano napuštanje kvalificirane forme za sastav društvenog ugovora i izjave o osnivanju i propisano korištenje posebnih elektroničkih obrazaca za upis osnivanja.  Nadalje, riječ je o osnivanju osnovnog i najjednostavnijeg oblika d.o.o. i j.d.o.o. za koji ne treba posebna edukacija osoba koje će vršiti upis osnivanja. Postupak osnivanja trgovačkih društava na daljinu neće biti kompliciran i u pravilu osnivači neće trebati tuđu pomoć za ispunjavanje elektroničkih obrazaca. Također, oni osnivači koji se odluče zatražiti pomoć odvjetnika i javnih bilježnika prilikom odnivanja društva će i dalje to moći, s obzirom na to da je Zakonom regulirana i mogućnost osnivanja trgovačkog društva putem javnog bilježnika, odnosno punomoćnika. Napominjemo kako će se dionička društva i dalj moći osnovati isključivo uz sudjelovanje javnih bilježnika, kao i sva društva osoba te ostala društva kapitala ako se ne osnivaju na jednoobrazni način korištenjem obrazaca. Moguća opasnost lažnog predstavljanja odnosno pogreške u utvrđivanju identiteta osnivača i direktora društva je otklonjena propisivanjem potrebne sigurnosne zaštite, odnosno propisivanjem upotrebe vjerodajnica visoke razine sigurnosti"]
[3,"Američka gospodarska komora u Hrvatskoj","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU","AmCham pozdravlja izmjene u prijedlogu Zakona o sudskom registru i Zakona o trgovačkim društvima kojima se smjera komunikaciju sa sudskim registrom primarno omogućiti elektroničkim putem. Očekujemo da će se na ovaj način značajno ubrzati postupci pred registrom i umanjiti administrativno opterećenje gospodarstva.\n\nDaljnju digitalizaciju registra AmCham je kao prijedlog iznio i u stajalištu koje adresira upravo temu rada sudskog registra. Stajalište sadrži i dodatne prijedloge za unaprjeđenje postojećeg sustava te je dostupno na sljedećem linku: https://www.amcham.hr/storage/upload/doc_library\n/preporuke_za_povecanje_ucinkovitosti_rada_sudsk\nog_registra_164837.pdf","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Jedan od osnovnih ciljeva koji se namjerava postići ovim izmjenama je olakšanje i ubrzanje postupka osnivanja društva uz pomoć modernih tehnologija, čime će doći do administrativnog rasterećenja gospodarstva."]
[4,"RANKICA BENC","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU ZAKONOM TE POSLJEDICE DONOŠENJA ZAKONA ","Mogućnost savjetovanja o ovom Nacrtu i Nacrtu Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima je istovremeno i obveza svih sudionika da svaki po svojem najboljem znanju i savjesti, nepristrano, prema bilo kojem dioniku ili „korisniku“ postupka, iznese prijedloge i primjedbe. \n\nSamo tako možemo oba predmetna Zakona doista unaprijediti i time pomoći hrvatskom gospodarstvu i građanima u njihovom svakodnevnom životu i radu, smanjujući troškove i ubrzavajući postupke. \n\nKako je materija oba spomenuta Nacrta organski povezana, nužno je i povezano analizirati početne premise za oba Nacrta.\n\nHrvatsko pravo društava je od sredine 1990. tih godina zasnovano na modelu njemačkog prava društava, dok je s njime povezano registarsko pravo zasnovano na austrijskom modelu. \n\nOvaj izbor pravnih uzora je očigledno bio mudar, jer je na tim temeljima uspostavljen važan segment hrvatskog pravnog sustava s visokim stupnjem pravne sigurnosti i ažurnosti. \n\nI danas u okviru EU, njemačko i austrijsko pravo su nedvojbeno primjer najveće pravne sigurnosti, učinkovitosti i istodobno visokog stupnja primjene informacijskih tehnologija (dalje: IT).\n\nTreba razmatrati naročito ono što donosi Company Law package, ali nipošto bez da promotrimo kako će ga implementirati upravo Njemačka i Austrija.\n\nAbraham Lincoln, američki predsjednik i po profesiji pravnik je kazao: „Dajte mi šest sati da srušim drvo i prva četiri sata ću provesti oštreći sjekiru.“ Do sada izgrađeni hrvatski sustav prava društava i registarskog prava ne zaslužuje da ga „srušimo tupom sjekirom“. On zaslužuje da „sjekirom fino prilagođenom potrebama napretka“ nacijepamo kvalitetnu građu za očuvanje onog što je dobro u tome sustavu  i za popravljanje onoga što se kroz IT i drugim normativnim sredstvima dade popraviti. Ne radi sustava samog, ne radi bilo kojeg od profesionalaca koji su dionici sustava, nego radi naših građana i gospodarstva.\n\nKada zakonodavac opravdano nakon 25 godina traži načine daljeg unapređenja, ne smije se donijeti odluka o promjeni bez valjane simulacije što će ta promjena donijeti građanima i gospodarstvu, pravosuđu i pravnoj sigurnosti. \nZa to je svakako nužno i usporedbeno pogledati gdje je danas i kamo stremi sutra njemački odnosno austrijski pravni sustav na planu prava društava te registra. \n\nNa zakonodavcu koji IT uvodi u pojedine segmente reguliranih djelatnosti i pravnih postupaka je teret i odgovornost da pri tome savjesno minimalizira rizike koje IT također po svojoj naravi nosi. \n\nValja razmotriti i sve argumente koji su izneseni prošle godine u raspravi o osnivanju trgovačkih društava na daljinu.\n\nVjerovatno će, ali tek krajem 21. stoljeća tehnološki napredak kroz IT, pogotovo bude li povezan s biotehnologijom, omogućiti da se umjetnoj inteligenciji prenese niz poslova današnjih liječnika, sudaca, odvjetnika, javnih bilježnika, farmaceuta….. U kojem opsegu će to biti učinjeno, to će prvenstveno ovisiti o tome hoće li IT uspjeti kodirati etičke segmente tih profesija i kako će algoritmi komunicirati s korisnicama.\n\nNa današnjem stupnju razvoja IT nije moguće donositi zakonska rješenja zamišljajući da ljudski faktor s jedne strane nositelja javne vlasti (ovdje suca i javnih bilježnika) i s druge strane adresata istih pravnih normi (fizičkih osoba u ulozi zastupnika pravnih osoba i fizičkih osoba za sebe), može biti zamijenjen u cijelosti algoritmima, a da pri tome zadržimo sve prednosti današnjeg sustava.\n\nIT treba biti sluga koji će olakšati i ubrzati procedure te smanjiti troškove, ali ne tako da za te poboljšice bude plaćena puno viša cijena, u vidu većeg broja sporova, prijevara u gospodarstvu, pranja novca i financiranja terorizma, izbjegavanja obveza prema vjerovnicima (od koji su daleko najbolniji i socijalno najpogubniji dugovi koji često ostaju neplaćeni radnicima i državnoj blagajni). \n\nŠto je dakle legitimni cilj digitalizacije prava društava i registarskog prava u RH koncem prvog kvartala 21. stoljeća? Legitimni,  u smislu poštovanja hrvatskog Ustava, prava EU, a nadasve Povelje Europske unije o temeljnim pravima i Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda.\n\nSmijemo li, s bilo kojim opravdanjem, dozvoliti da nastaju, mijenjaju se i nestaju pravne osobe koje su bitni i po ekonomskim učincima krucijalni subjekti društva i pravnog poretka, bez kontrole njihovih osnivača s aspekta propisa o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, posebnih uvjeta za mnoge djelatnosti kojima se bave  te bez zaštitnih mehanizama za njihove vjerovnike i njihove buduće ili bivše radnike?\nSmijemo li, s bilo kojim opravdanjem, dozvoliti da osnivači pravnih osoba, poduzetnici kojima je primarni interes i kompetencija njihova struka, glede pravnih osoba koje osnivaju ulaze u kompleksne odnose međusobno i prema trećima, bez kvalificiranog pravnog savjetovanja? „Poštedimo“ ih preventivne pravne zaštite, „zaštitimo“ ih od troškova i procedura, a natovarimo im na pleća enormne štete od pogrešnih odluka, prijevara, zabluda i na kraju od parničenja koje najčešće uslijedi i traje godinama.\n\nUmjesto toga, dužni smo naći načina kako uz pomoć IT smanjiti troškove i ubrzati postupke, ali ne tako da žrtvujemo pravnu sigurnost koja se, bar na ovom segmentu, uspjela u RH sagraditi velikim naporima Sudova, Ministarstva pravosuđa, pravne znanosti, javnih bilježnika i odvjetnika.\n\nIT je na području registarskog prava u RH je uzela maha već 1995. i imamo na čemu graditi napredak; Sudski registar nedvojbeno je najažurnija javna knjiga u RH koja se puni isključivo provjerenim podacima. U njegove podatke može se pouzdati svaki savjesni korisnih tih podataka. postupak je brz, sudske pristojbe i javnobilježničke nagrade su smanjene.\n\nIpak, mnogo se govori o tome da registarske procedure i priprema akata iziskuje mnogo vremena, kojeg „start upovi“ nemaju.  Ne spominje se da  svaki „start up“ može izaći na tržište i u vidu obrta. Oni poduzetnici koje ipak žele privilegije koje daje forma trgovačkog društva i fikcija pravne osobnosti, imaju i mogućnost uz mali trošak i prijavu podnesenu elektroničkim putem dobiti rješenje Suda u roku od 24 sata od dana primitka prijave. Uz nove IT platforme bilježnika i sudova čak se i taj mali trošak može smanjiti.\n\nVrijeme „start upova“ prije izlaska na tržište  se troši na dozvole za rad (minimalne tehničke uvjete) , dozvole u svezi gradnje i prenamjene prostora, vlasničkopravne odnose glede nekretnina, a to nema veze s osnivanjem i registracijom pravne osobe.\n\nCilj digitalizacije bi trebao biti prvenstveno jednostavno i istodobno osnivanje za stranke koje se nalaze na međusobno udaljenim mjestima. Za to je potrebno stvaranje normativne osnove i unapređenje postojeće tehničke platforme, bez „čupanja“ postupka iz korijena pravne sigurnosti.\n\nPravnoteoretski je distanciono djelovanje potpuno jasno od davnina, od kaznenih djela do zaključenja ugovora. Na primjer Zakon o javnom bilježništvu (NN 78/1993, 29/1994, 162/1998, 16/2007, 75/2009, 120/2016) u čl. 56 precizno normira zaključenje ugovora u vidu javnobilježničkog akta bez istodobno nazočnosti svih ugovaratelja. Te su norme potpuno primjenjive i za potrebe osnivanja trgovačkih društava, prijenosa udjela, promjene u tijelima tih pravnih osoba, odluke skupština…., sve na odgovarajući način. \nSve je povećane rizike IT moguće minimalizirati upravo zadržavanjem uloge Suda i javnih bilježnika na način prilagođen mogućnostima IT.\nTako se dobiva:\n1/ osnivanje i promjene glede  društva istodobno za više udaljenih odnosno odvojenih osoba  \n2/ nedvojbena identifikaciju potpisnika \n3/ utvrđivanje prave i istinite volje osnivača izražene nakon nepristranog pravnog savjetovanja\n4/ potpuno poštivanje obveza na prevenciju pranja novca i financiranja terorizma. \n\nNapredni elektronički potpis nije zamjena za osobu; on jamči identitet osobe kojoj je izdan, ali ne jamči identitet osobe koja ga je uporabila i još manje govori o njezinoj volji, namjerama i razumijevanju e-potpisane isprave. \nTo je dovoljno područja masovne uporabe digitalnih potpisa ili drugih digitalnih sredstava identifikacije (npr. password)  kao što je na primjer kupnja roba i usluga na daljinu, no i tu e-potpis  predstavlja rizik i glede samog potpisnika i njegovih osobnih podataka te se u računalne aplikacije ugrađuju stalno dodatna tehnološka osiguranja. \n\nNo za radnje koje imaju znatne posljedice po pojedince i društvo, kao što su na primjer nastanak pravnih osoba  te promjene u svezi s niima, kontrola od strane javnih bilježnika u obliku sofisticirane informacijske tehnologije je razumna mjera i ne koči pravni promet ako je lako dostupna korisnicima i ekonomična.  \n\nPosebno treba istaknuti pitanje zaštite trećih od povećane mogućnosti zloporaba primjenom IT bez ikakve javne kontrole, i to poglavito:\n1/ osoba kojima bi bio ukraden identitet\n2/ osoba koje bi kao neuke bile uvučene u kriminalne malverzacije ili zaključile posao s nepovoljnim posljedicama koje im nisu bile poznate\n3/ vjerovnika tako osnovanih društava u slučaju da dođe do uvjeta za proboj pravne osobnosti ili kaznenu odnosno materijalnu odgovornost uprave, a osnivači ili uprava se pokažu kao nepostojeći ili s ukradenim identitetom ili s manama volje\n4/  radnika zaposlenih kod takvih pravnih osoba.\n\nKako, nadalje se postavlja pitanje: osigurati da radnje  ne bi poduzele osobe pod prisilom ili u zabludi odnosno osobe s ograničenom poslovnom sposobnošću? \n\nUstav RH, međunarodni ugovori i Konvencije te posebice pravo EU obvezuju zakonodavca da o svim tim interesima vodi računa kod predlaganja i primjene propisa.\n\nKoji je stav glede ovog Nacrta iskazan od strane tijela kaznenog progona, inspekcijskih tijela od zaštite okoliša, zaštite na radu i naročito tijela nadležnih za porezne prijevare i borbu protiv pranja novca odnosno financiranja terorizma, poglavito prema mogućnosti da se u postupcima koji oni vode pokaže da je počinitelj sakriven iza ukradenog e-identiteta?\n\nGlede famoznih „Panama Papers“ istražna tijela u SR Njemačkoj su kao otegotnu okolnost istraga navela teškoću otkrivanja osnivača trgovačkih društava namijenjenih pranju novca, budući da su društva osnivana bez nedvojbene provjere identiteta. \n\nSvjež je primjer upravo otkrivenog pranja novca i to u Estoniji koja se može pohvaliti najvišim stupnjem primjene IT u pravnim postupcima. Tijela progona naglašavaju da je to najveće pranje novca u povijesti, te ukazuju na korištenje lažnih identiteta i fiktivnih pravnih osoba osnovanih od strane fiktivnih osnivača.\nNaravno da moguća zloporaba i kod poslovanja \"na papiru\", pa i kod bilježnika, ali je rizik minimalan. Zloporaba je gotovo onemogućena recentnim e-povezivanjem javnih bilježnika s bazama podataka OIB te MUPa. Dođe li ipak do zloporabe, olakšan je progon počinitelja.\n\nKod predloženog Nacrta, valja razmotriti i činjenicu da se u praksi pokazuje da većina građana ako su pravno neuke osobe kod popunjavanja raznih formulara čak i na papiru treba savjet i tumačenje pravu vične osobe. I to ne samo tumačenje glede značenja teksta formulara, već i posljedica koje se vežu uz pojedine ponuđene opcije unutar formularnog teksta. Da li se ovaj psihološki i komunikološki aspekt dovoljno proučio? \n\nAko se formular ograniči samo na minimalni sadržaj (što je nužno pogotovo kod društvenog ugovora  zbog kompleksnosti regulative odnosa članova međusobno, odnosa članova i društva, varijanti zastupanja...) posljedično će to dovesti do zaključenja „sporednih“ ali povezanih pravnih poslova i to će za osnivače izazvati dodatna opterećenja, netransparentnost budući da će za njihove odnose biti  relevantno više pravnih akata, a uz to i troškove. Ne bude li popratnih ugovora, biti će popratnih parničenja.\n\nKada se ocjenjuju troškovi koji mogu nastati za osnivače i gospodarstvo u cjelini te državni proračun treba uzeti u obzir i:\n1/ potencijalne štete koje bi trpjele treće osobe kako je naprijed navedeno\n2/ troškove sudskih postupaka (kaznenih i građanskih odnosno trgovačkih)\n3/ proširenje sive ekonomije pravnih usluga (nadripisarstvo), ako davanje punomoći ne bude ograničena na odvjetnike i javne bilježnike\n\nPostavlja se i pitanje kvalitete podataka u Sudskom registru; odnosno kako riješiti situaciju koja će nastati ako će u Sudskom registru biti upisani subjekti, koji će imati isti pravni oblik, ali će biti osnovani na više suštinski različitih načina. \n\nTo pitanje nije teoretske naravi, jer se treće dovodi u zabludu o relevantnoj okolnosti, ako razlika ne bude vidljiva uvidom u registarske podatke. \nOnaj tko se pouzdaje u podatke registra mora može znati da li je društvo osnovano ili preneseno na način da je nedvojbeno utvrđen identitet osnivača te im pružena i preventivna pravna zaštita ili to nije slučaj. \nDakle, postala bi potrebna oznaka „postupka“ i to ne samo kao registarski podatak, već i kao dio tvrtke da se u pravnom i trgovačkom prometu ne mora za tu okolnost niti vršiti uvid u registar. \nLogika je potpuno ista kao što je logično da se razlikuju j.d.o.o. i d.o.o. već u tvrtki. Kod j.d.o.o. je u odnosu na d.o.o.  ključna razlika jednostavniji postupak osnivanja i niži osnivački kapital, a ne bude li dok IT procedura osigurana pravna sigurnost i siguran identitet ta se razlika, bude li je,  također mora naznačiti.\n\nSudski registar koji je, kao i u najrazvijenijim članicama EEU s nama srodnim pravnim zasadama, javna knjiga pod sudskom kontrolom, sa svim prednostima i presumpcijama koje javna knjiga nosi, s nizom konstitutivnih i deklaratornih učinaka upisa u njega, mogao bi se pretvoriti u najvećem dijelu upisanih podataka u puku objavu neprovjerenih podataka. Tako bismo se svrstali u red država poput Djevičanskih Otoka, koje su prva indikacija za pranje novca i prijevare.\n\nPrimjer za to je registar Companies House u UK koji na svakom izvatku na početku napominje da ne odgovara za upisane podatke. No, od tog istog registra bi trebalo naučiti i usvojiti podosta digitalnih noviteta (na primjer, možete se pretplatiti na njihovu uslugu da za društva koja vas zanimaju dobivate obavijesti o promjenama upisa….), ali se ne bi smjelo smanjivati kvalitetu upisanih podataka koja proizlazi iz kvalitete postupka temeljem kojeg su podaci upisani.\n\nDIREKTIVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o određenim aspektima prava društava (kodificirani tekst) 2015/0283 (COD) od 26. travnja 2017. godine pokazuje snažnu intenciju glede pravne sigurnosti, zaštite radnika i vjerovnika te kao nacionalna tijela nadležna za nadzor procedure i sastavljanje isprava prvenstveno navodi sud i javnog bilježnika.\n\nUvjerena sam da se u hrvatskom pravnom sustavu upravo na polju prava trgovačkih društava može dobiti najbolji rezultat dalje digitalizacije postupanja (imajući u vidu i potencijalne mogućnosti korištenja notarijata kao čuvara pravne sigurnosti unutar „blockchain“ tehnologija, ali samo pod uvjetom da se ne naruši postignuti nivo pravne sigurnosti koje je doseglo hrvatsko trgovačko i posebno registarsko pravo te propisi o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma koji su bili jedna od glavnih točaka tijekom pristupnih pregovora s EU.\n\nMora se skrenuti pažnja i na mogućnosti međunarodnog osnivanja društava na daljinu za što se već dulje vrijeme pripremaju notarijati udruženi u CNUE i za što dragocjene informacije i znanja posjeduje HJK.\n\nImajući u vidu i najnovije EU propise koji su relevantni za ovo područje, te potrebnu pripremu za primjenu ovako osjetljivog propisa, bilo bi dobro da se zakonodavac odluči i na dulju javnu raspravu i na dulji vacatio legis.\n\nNa kraju, možda banalan, primjer, ali dobro služi za ilustraciju:znate li kroz što sve prolazi osoba kojoj je ukraden identitet kupnjom telefonske usluge od operatera putem telefona, a za što ona sazna najčešće kada primi rješenje o ovrsi radi neplaćenog duga. \n\nZa svaku iznesenu napomenu mogu se dati kvantifikacije i šira objašnjenja, za što stojim na raspoložbi i s poštovanjem pozdravljam sve koji će posvetiti svoje dragocjeno vrijeme čitanju ovog teksta.","Nije prihvaćen","Ne radi se o  konkretnim prijedlozima, već o općenitim komentarima.\nOvim zakonom se želi potaknuti poduzetništvo olakšanim, bržim i jednostavnijim osnivanjem trgovačkih društava, a zlouporabe koje su moguće ne smiju biti zapreka svim onim koji trgovačka društva osnivaju u dobroj vjeri. Kontrola zakonitosti i istinitosti cijelog procesa bit će omogućena autentifikacijom osoba vjerodajnicama visoke sigurnosne razine. Nadalje, predmetom poslovanja članovi društva određuju interno kako društvo treba poslovati i putem čega žele da se ostvaruje cilj društva te se predlaže da  predmet poslovanja (osim kod dioničkog društva) članovi društva utvrđuju posebnom odlukom čime će se znatno olakšati naknadna promjena djelatnosti jer članovi mogu donijeti odluku da mijenjaju (dopunjuju) djelatnosti kojima će se trgovačko društvo baviti, ne moraju mijenjati društveni akt već je dovoljno da novu izjavu o predmetu poslovanja dostave poslovnom registru i zatraže upis promjene djelatnosti. Potreba za pružanjem pravne pomoći i davanjem pravnih savjeta prilikom osnivanja društva na daljinu smanjena je, s obzirom na to da ove tipove društva moguće osnovati na temelju obrazaca koji su sastavni dio ovih zakona, pa je za pretpostaviti da će osoba koja se namjerava baviti poduzetništvom moći razumijeti i ispravno popuniti obrazac."]
[5,"Gong","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 3.","Gong pozdravlja novu uslugu koja omogućava masovno i/ili strukturirano preuzimanje podatka iz sudskog registra, ali protiv smo plaćanja naknade za preuzimanje podataka koji bi, prema Ustavu  i  Zakonu o pravu na pristup informacijama  (ZPPI), trebale biti jednako dostupne svima. \nNaplatom se uvodi neravnopravnost između onih koji imaju sredstva, i onih koji nemaju sredstva za plaćanje pristupa otvorenim podacima za ponovnu uporabu, a suprotno članku 38. Ustava RH u kojem stoji\n[\nJamči se pravo na pristup informacijama koje posjeduju tijela javne vlasti. Ograničenja prava na pristup informacijama moraju biti razmjerna naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju te nužna u slobodnom i demokratskom društvu, a propisuju se zakonom.\n]\nOsim toga,  ZPPI obvezuje Tijela javne vlasti (TJV) na objavu podataka u strojno čitljivom formatu.\n[\nZPPI, čl. 10. st. 1. alineja 5.: „Tijela javne vlasti obvezna su na internetskim stranicama na lako opretraživ način i u strojno čitljivom obliku objavljivati (...) registre i baze podataka ili informacije o registrima i bazama podataka iz njihove nadležnosti i načinu pristupa i ponove uprabe“\nZPPI, čl. 19. st. 1.: „Na pristup informacijama u postupcima pred tijelima javne vlasti ne plaćaju se upravne i sudske pristojbe.“\n-II-, st. 2 nadalje određuje da TJV smiju tražiti naknadu samo za stvarne materijalne troškove poput primjerice naknade za kopiranje traženih stranica. Ako se informacije pružaju putem interneta, nije vjerojatno da tu nastaju stvarni materijalni troškovi.\n]\nPored toga smatramo kako je novi stavak (2) u članku 4.a u suprotnosti s vladinom Uredbom o troškovima ponovne uporabe informacija člankom 2. Koji citiramo \n[\n(1) Ova Uredba primjenjuje se isključivo na određivanje naknade troškova nastalih\ntemeljem zahtjeva korisnika za ponovnu uporabu informacija ako je ispunjen jedan od sljedećih\nuvjeta:\n1. tijelo javne vlasti koje daje podatke za ponovnu uporabu pretežito se financira iz\nvlastitih prihoda ili\n2. korisnik zahtijeva informacije kojima tijelo javne vlasti osigurava odgovarajuće\nprihode kojim pokriva troškove njihova prikupljanja, izrade, reprodukcije i objave.\n(2) Uvjet iz stavka 1. točke 2. ovoga članka smatra se ispunjenim ako je tako propisano\nzakonom ili na zakonu utemeljenom propisu odnosno ako takva dužnost proizlazi iz zajedničke\nupravne prakse.\n(3) Ova Uredba primjenjuje se na tijelo javne vlasti koje koristi svoje informacije kao\nosnovu za komercijalne aktivnosti koje ne spadaju u djelokrug njegovih javnih poslova.\n]\nOnemogućavanje potpunog pristupa informacijama iz sudskog registra pridonosi nepoštenim poslovnim praksama pa čak i korupciji jer ne postoji adekvatan nadzor od strane javnosti i od stane dioničara, a  time je upitna odgovornost tvrtki. Napominjemo da je jedan od načina povećanja korporativne odgovornost i povećanje korporativne transparentnosti.\nNaplata pristupa podacima, osim toga, protivna je prioritetnim izazovima Akcijskog plana za provedbu inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast do 2020., a koji je na 133. Sjednici prihvatila Vlada RH koji su, citiramo: \n[\nPristup informacijama; otvoreni podaci; fiskalna transparentnost i sudjelovanje zainteresirane javnosti u oblikovanju i praćenju provedbe javnih politika (...\n]","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Kao i do sada, uvid (razgledanje) podataka iz sudskog registra putem interneta bit će dostupni svima i bez naknade, što je izričito propisano novim stavkom 7. članka 4. Zakona. Ne naplaćuje se uvid u javne podatke upisane u glavnoj knjizi i javno objavljene isprave u elektroničkom obliku u zbirci isprava već se propisuje dodatna mogućnost pribavljanja podataka putem internet servisa za koju se naplaćuje naknada koja odgovara administrativnim troškovima pružanja usluge."]
[6,"JELENA ČUVELJAK","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 4.","Predložene izmjene nisu prihvatljive jer se odredba odnosi samo na javne bilježnike i novom dopunom krši se Zakon o javnim bilježnicima, ali i sudska praksa.","Primljeno na znanje","Člankom 4. Nacrta se propisuje tko je sve i na koji način ovlašten podnositi prijave za upis u sudski registar pri čemu odredba ne obuhvaća samo  javne bilježnike te smatramo kako nije u suprotnosti sa Zakonom o javnom bilježništvu"]
[7,"Ivan Perica","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 4.","Da li ovo znači da i građani mogu samostalno podnijeti prijavu za upis u registar?","Primljeno na znanje","Da, ako je podnose elektroničkim putem - putem internetske stranice sustava sudskog registra građani mogu podnijeti prijavu za upis osnivanja društva s ograničenom odgovornošću i jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću na daljinu bez punomoćnika."]
[8,"JELENA ČUVELJAK","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 9.","Ovo rješenje treba svakako podržati jer registarske stvari su takve prirode da ih mogu rješavati kvalificirani službenici i sudski savjetnici .Na taj se način postupa u registrima koji su bili uzor kod ustrojavanja današnjeg sustava sudskog registra i u zemljišnim knjigama .Registarskim sucima ostaje rješavanje najsloženijih predmeta","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[9,"Porobija & Špoljarić d.o.o.","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 9.","Iako je ovo komentar koji se ne tiče samo ovog zakona (već i Zakona o sudovima), s obzirom da se u čl. 12. ZSR uređuje nadležnost i postupanje registarskih sudova, nalazimo uputnim ovdje staviti komentar.\n\nGeneralno gledano, smatramo kako je ovo idealna prilika da se ustroji jedinstveni sudski registar tj. da se, bez obzira na činjenicu gdje je sjedište društva koje se osniva, uvede jedinstveno postupanje za teritorij čitave Republike Hrvatske. To ne bi značilo ukidanje odjela sudskig registara kod pojedinih sudova, niti ograničavanje postupanja za registarske suce, savjetnike i referente koji rade na pojedinim sudovima, već bi se dosadašnji odjeli sudskih registara pojedinih sudova podveli pod jedinstvenu upravu.\n\nCilj bi bio ujednačavanje dosadašnje vrlo različite prakse postupanja pojedinih registarskih sudova. Sada se vrlo često događa da se za jedan te isti registarski postupak na različitim sudovima traže različiti uvjeti koji često nisu uopće propisani zakonom niti podzakonskim aktima, te dovode do opće pravne nesigurnosti u registarskim postupcima koji bi trebali biti nesporni i provoditi se u korist stranaka koje rade sukladno zakonu. Tako npr. neki sudovi traže obveznu rezervaciju tvrtke prije osnivanja društva, a neki ne. Neki sudovi traže ovjeru potpisa na dokumentima za koje ne postoji zakonska obveza ovjere potpisa (uz obrazloženje da je \"bilo manipulacija\"). Na nekim sudovima se traži da tabularna izjava o prijenosu poslovnog udjela u d.o.o. glasi na jedan način, a na drugima na drugi način. Primjera ima još mnogo, i svi su poznati stručnjacima koji se bave registarskim postupcima na dnevnoj bazi.\n\nS obzirom da je upis u registar nešto što je predlagateljima iznimno bitno da se dogodi što je brže moguće (jer im početak ili nastavak poslovanja ovise o upisu), tako su vrlo često predlagatelji primorani postupati po zaključcima koji nemaju nikakve osnove u propisima, već se baziraju na subjektivnoj procjeni nadležne osobe koja provodi postupak upisa. Ukoliko nisu suglasni sa zaključkom (a često uopće nisu, ali svejedno postupe kako im je naloženo da ne gube vrijeme), preostaje im podnošenje žalbe i (u pravilu) višemjesečno čekanje rješenja - što ponekad predlagateljima nanese nenadoknadivu štetu (osobito ako je žalba osnovana).\n\nKako se sada rade vrlo opsežne promjene u sferi smanjenja formalnosti, postavlja se opravdano pitanje što će se dogoditi ako u ovom novom sustavu dođe do različite prakse pojedinih registarskih sudova? Kada bi se sudski registar i u prvom stupnju stavio pod jedinstvenu upravu, te bi se u sklopu te jedinstvene uprave mogla stvarati jedinstvena praksa, značajno bi se unaprijedila pravna sigurnost u postupcima koji ionako trebaju biti nesporni, strogo formalni i koji se provode zato da bi se omogućilo lakše i kvalitetnije zakonito poslovanje trgovačkih društava.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Nadležnost registarskih sudova nije bio predmet izmjena i dopuna Zakona."]
[10,"JELENA ČUVELJAK","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 13.","Treba dodati da se upisuje predmet poslovanja","Prihvaćen","Prihvaća se. Predmetna odredba je izmijenjena na način da se, među ostalim, u sudski registar upisuje predmet poslovanja ako je za pojedine djelatnosti zakonom propisano da se mogu obavljati samo na temelju suglasnosti, dozvole ili drugog akta nadležnog tijela"]
[11,"Ivan Perica","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 13.","Kako ćete spriječiti registraciju subjekta na adresi nekretnine koja nije u najmu ili vlasništvu predlagatelja?\nU stavku (4) navodi se prebivalište: Prebivalište je osobni podatak i nije bitan za osnivanje subjekta, a ostavlja prostora malverzacijama s osobnim podacima raznih radoznalih i zlonamjernih ljudi. Ako je ipak bitan za postupak stavite da nije javan podatak. Za stečajne upravitelje ste lijepo napravili izmjenu u čl. 24.a.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Odredbom postojećeg članka 63. Zakona o sudskom registru propisan je postupak brisanja i promjena podataka subjekta upisa te izmjena propisa nije nužna radi zaštite legitimnih interesa vlasnika nekretnine."]
[12,"Gong","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 16.","Do sada nije bilo moguće upisati djelatnosti u sudski registar bez kontrolne uloge suda koji odbija upis u sudski registar tvrtke koja nije u skladu s odredbama Zakona o trgovačkim društvima. „Sud po službenoj dužnosti prilikom ispitivanja prijave za upis u sudski registar mora provjeriti jesu li sastojci tvrtke takvi da stvaraju zabludu u pogledu predmeta poslovanja trgovačkog društva. Ako dio tvrtke kojim se pobliže obilježava ime društva upućuje na djelatnost koja nije predmet poslovanja društva, registarski sud ne smije društvo s takvom tvrtkom upisati u sudski registar.“\nstr. 132-133, Izvor: https://hrcak.srce.hr/file/274026\nNa taj se način štite i potrošači i sustav u cjelini od neovlaštenog pružanja pojedinih usluga. \nIstovremeno, ustroj i vođenje poslovnog registra te postupak upisa u poslovni registar tek bi trebali biti uređeni posebnim zakonom, kako stoji u Nacrtu izmjena i dopuna Zakona o trgovačkim društvima koji ove ovlasti prebacuje na Hrvatsku gospodarsku komoru (HGK) dok detalji vezani uz njegovo funkcioniranje nisu poznati.\nNacrt izmjena i dopuna Zakona o trgovačkim društvima propustio je i jasno definirati obavezu objave Poslovnog registra u strojno čitljivom formatu slobodnom za ponovnu uporabu bez naplate što smatramo još jednim zabrinjavajućim indikatorom jer osim kontrole suda, na ovaj se način dokida i kontrolna uloga javnosti kojoj je uskraćena pravodobna informacija.\nSmatramo da se ukidanjem obveze upisivanja predmeta poslovanja u sudski registar javnosti uskraćuje transparentnost i jasnoća glede sastojka tvrtke u pogledu na predmet poslovanja.","Primljeno na znanje","Predmet poslovanja trgovačkog društva i dalje će se upisivati u sudski registar, u pravilu kao evidencijski podatak, čime će se administrativno rasteretiti poduzetnik, a iznimno u glavnu knjigu sudskog registra, ako se radi o djelatnostima za čije obavljanje je potrebna suglasnost. Dakle, i nadalje se neće moći upisati djelatnosti u sudski registar bez sudske kontrole."]
[13,"JELENA ČUVELJAK","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 20.","37.b. - Svakako treba podržati upis likvidacijske mase u sudski registar jer će se na taj način ukloniti brojni problemi koji su se pojavili u praksi,Ovdje bi također bilo korisno propisati da prijavu za upis u registar podnosi likvidator","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. U skladu s izmijenjenim člankom 70.e Zakona o sudskom registru likvidator zastupa likvidacijsku masu s ovlaštenjima zastupnika po zakonu te stoga nije potrebno dodatno propisivati ovlast i dužnost likvidatora za podnošenje prijave za upis u registar."]
[14,"JELENA ČUVELJAK","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 20.","Čl. 37.a -  Ovdje bi bilo korisno dodati da prijavu za upis u registar podnosi stečajni upravitelj","Primljeno na znanje","Obzirom da je odredbama članka 88. i 89. Stečajnog zakona propisano da stečajni upravitelji zastupaju stečajnu masu i nakon zaključenja stečajnog postupka nije potrebno dodatno propisivati ovlasti stečajnih upravitelja vezano uz podnošenje prijave za upis u registar."]
[15,"Ivan Perica","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 23.","Pohrana potpisa je nepotrebna kod elektroničke komunikacije jer se dokumenti potpisuju kvalificiranim potpisom koji zamjenjuje vlastoručni a valjanost potpisa se provjerava kod ovlaštenog izdavatelja certifikata.\nPutem internetske stranice omogućite i upis adrese elektroničke pošte i zahtjev za izdavanjem izvatka iz sudskog registra.","Primljeno na znanje","Odredbom novog stavka 2. članka 63. Zakona o trgovačkim društvima koji se predlaže izmijeniti u skladu s Nacrtom prijedloga izmjena i dopuna Zakona o trgovačkim društvima određeno je da se potpisi mogu dostaviti u obliku fotografije potpisa ili preslike (fotografije) javne isprave izdane od nadležnog državnog tijela na temelju koje se utvrđuje identitet osobe ako se prijava za upis u sudski registar podnosi elektroničkim putem, ."]
[16,"Porobija & Špoljarić d.o.o.","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 24.","Usprkos pohvalnoj činjenici da se pokušava maksimalno pojednostavniti postupak osnivanja društava i drugi postupci upisa u registar, potpuno se zaboravilo riješiti problem \"slavnog\" članka 40.a. Naime, koliko je vidljivo iz teksta ovog prijedloga, namjera je da se navedeni članak ostavi neizmijenjen, što je potpuno zbunjujuće, nepotrebno, te u potpunosti negira mnoge pozitivne učinke ostalih izmjena.\n\nTako će se sada dovesti do situacije u kojoj osnivači mogu preko više vrsta ovlaštenih osoba (ili čak i sami) pripremiti, ovjeriti i elektroničkim putem podnijeti svu dokumentaciju za osnivanje društva s ograničenom odgovornošću - osim davanja izjave o nepostojanju dugovanja koju i nadalje moraju otići fizički potpisati i ovjeriti potpis kod javnog bilježnika, pa zatim taj komad papira skenirati i priložiti ostalim elektronički pripremljenim dokumentima. Čak se ne predviđa niti korištenje elektroničkog potpisa (koji u pogledu potvrde identifikacije potpisnika ima istu snagu kao i ovjera potpisa). Koji je smisao da se dozvoli da daleko ozbiljniji dokumenti (poput društvenog ugovora) mogu biti usvojeni bez angažmana javnog bilježnika, ali se ostavlja obveza davanja te, vrlo često besmislene izjave (koja se ionako odnosi samo na udjele u RH, a ne i u drugim državama - pa tako društvo može bez ikakvih posljedica osnovati osoba čiji poslovni subjekt iz druge države je dužan milijunske iznose za poreze, doprinose i plaće radnika). Dodatno, ovakva izjava se traži samo u slučajevima osnivanja društava, odnosno u slučajevima kada se u registar upisuju podaci o osnivačima - dakle, netko tko je dužan i poreze, i doprinose, i plaće u bilo kakvim iznosima može bez ikakvih problema stjecati dionice dioničkih društava - s obzirom da se podaci o dioničarima (ako nije jedini dioničar) ne upisuju u sudski registar. \n\nKonačno, s obzirom da su danas podaci o svim poreznim obveznicima u Republici Hrvatskoj lako dostupni elektroničkim putem (i registarski sud bi trebao biti u mogućnosti te podatke dobiti od same porezne uprave), nejasno je koji je smisao da se i nadalje traži davanje takve izjave na fizičkom komadu papira, i to na \"majke mi!\" principu. Svakako bi bilo uputno dati smisleno obrazloženje razloga za to.\n\nOsim toga, odredba čl. 40.a ZSR st. 4. i nadalje propisuje da je Hrvatski fond za privatizaciju oslobođen davanja navedene izjave. S obzirom da je HFP ukinut i ne postoji već gotovo sedam godina, nejasno je zašto se nije pristupilo barem usklađenju tog dijela odredbe sa ostatkom zakonodavstva i činjenicom da je nepostojeći subjekt oslobođen neke obveze?\n\nZbog svega navedenog, te osobito zbog činjenice da niti do sada obveza davanja izjave iz čl. 40.a ZSR nije polučila nikakav pozitivan rezultat (poznato je više slučajeva u kojima su osobe povezane s velikim poreznim dužnicima uredno osnivale nova društva ili stjecale udjele u drugim društvima), a bespotrebno je povećala birokratske obveze za sve koji osnivaju društva ili stječu udjele u njima, najljepše i najljubaznije Vas molimo da u ovaj prijedlog zakona uvrstite i odredbu kojom se briše čl. 40.a ZSR.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Predmet ovih izmjena i dopuna Zakona nije izjava iz članka 40.a Zakona o sudskom registru."]
[17,"Ivan Perica","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 26. ","Da li se ovime ukida geografska nadležnost trgovačkih sudova za rješavanje svih predmeta sudskog registra? U elektroničkoj komunikaciji geografska nadležnost je nepotrebna, a predmeti bi se mogli ravnopravno rasporediti na manje opterećene sudove. Isti komentar i za čl. 50.b.","Primljeno na znanje","Ovom odredbom se mijenja nadležnost trgovačkih sudova već se uspostavlja pravilo da se tvrtka ili naziv subjekta upisa mora jasno razlikovati od tvrtke ili naziva drugog subjekta upisa na području Republike Hrvatske, a ne kao do sada na području istog registarskog suda. Predmet ovih izmjena i dopuna Zakona nije izmjena nadležnosti registarski sudova, a ako bi se istoj pristupilo potrebno je izmijeniti i važeće odredbe Zakona o sudovima."]
[18,"Porobija & Špoljarić d.o.o.","IV. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 31.","Iako ovo smatramo vrlo dobrim sustavom osnivanja, smatramo da je ipak potrebno uvesti jednu promjenu u odnosu na postupak osnivanja na daljinu.\n\nNaime, u čl. 52.c se predviđa unošenje podatka o direktoru u obrazac osnivačkog akta - te samim time ti podaci postaju dio osnivačkog akta društva. Time se prilično kompliciraju svi daljnji postupci promjene članova uprave za same osnivače, jer će osnivači morati (zbog svega što je u tom pogledu propisano u prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama ZTD) mijenjati osnivački akt (tj. društveni ugovor) na način i većinom propisanom zakonom kako bi došlo do promjene članova uprave. Kako bi se izbjegla takva komplikacija, u odnosu na to pitanje smo i u postupku e-savjetovanja o izmjenama i dopunama ZTD dali opširan prijedlog drugačijeg rješenja - da se za imenovanje direktora propiše zaseban obrazac koji ne bi bio dio obrasca osnivačkog akta. \n\nU tom smislu, predlažemo da u tekstu predloženog čl. 52.c ZSR riječi \"u obrazac osnivačkog akta\" budu zamijenjene riječima \"u za to predviđeni obrazac\".\n\nIsta primjedba se odnosi i na predloženi čl. 52.d u dijelu gdje se predlaže da se u obrazac osnivačkog akta unose podaci o članovima nadzornog odbora tj predlažemo da se u prijedlogu čl. 52.d ZSR riječi \"u obrazac osnivačkog akta\" budu zamijenjene riječima \"u za to predviđeni obrazac\".","Prihvaćen","Prihvaća se. Osobe ovlaštene za zastupanje društva imenuju se posebnom odlukom i taj podatak ne čini sastavni dio društvenog ugovora."]