{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":62,"n_cols":6,"rows_kept":62,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnosti o nacrtu Odluke o donošenju kurikuluma za nastavni predmet Njemački jezik za srednje strukovne škole na razini 4.2. u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IVANA VIDAKOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Ako se već zalažemo za višejezičnost, onda ne smijemo ići na štetu svega što nije engleski jezik, nebitno je li to njemački ili neki drugi strani jezik. Slažem se s kolegama da bi učenici trebali učiti dva strana jezika, bilo to kao drugi strani jezik ili izborni predmet. Budući da svi znamo da s učenjem jezika treba započeti što ranije, vjerujem da ne bi bilo loše da već u osnovnoj imaju dva obvezna strana jezika kako bi osvijestili važnost poznavanja više jezika, a ne to doživljavali kao zezanciju: \"Idem malo na izborni dok ne dobijem ocjenu manju od 5 pa ću se odmah htjeti ispisati.\" \nTakođer bih se dotakla i problematike o formiranju grupa prvenstveno u srednjim školama s čime imam iskustva. Nadam se da će provoditi konkretnije kontrole tko je zaista za početnike, a tko za nastavljače. U prijedlogu lijepo piše \"važno je voditi računa o učenikovu predznanju kako bi mu se omogućio nastavak učenja na primjerenoj razini. U slučaju potrebe formiranja manjih odgojno - obrazovnih skupina prema predznanju učenika unutar razrednoga odjela važno je i tada omogućiti nastavak učenja bez obzira na broj učenika u skupinama. Pri podjeli učenika u skupine može se  voditi svjedodžbama iz osnovne škole.\" Ne bih se čudila da mi roditelji/učenici zbog GDPR-a uskrate uvid u svjedodžbe kako bi se, kao što su dosad radili, prošvercali u početnike iako su godinama učili dva jezika."]
[2,"MARINA IVANČIĆ KOMADINA","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","U strukovnim hotelijerskim i ugostiteljskim školama bi se u trećem i četvrtom razredu trebali obrađivati sturčni sadržaji u om jeru 75% naprema 25% općeg jezika kako bi učenici mogli po završetku škole koristiti njemački jezik u struci odnosno u radnom okruženju.\nTakođer bi satnica trebala ostati za prvi jezik 4+4+3+3, odnosno drugi jezik 3+3+4+4 te treći jezik 2+2+2+2, kao što je i do sada. U zemlji koja se diči turizmom, grade se hoteli, slušamo o rastu turista, smatram da bi i njemački jezik trebao imati veliku ulogu u obrazovanju tog kadra, a ne ga sustavno zapostavljati i zanemarivati."]
[3,"Ivana Čipor","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Promjene koje se uvode ni slučajno ne smiju značiti smanjenje satnice Njemačkoga jezika. Argumente za učenje njemačkoga jezika vrlo je lijepo iznio gospodin Radoš pa nema smisla da ih ponavljam. Njemački jezik već se dugo diskriminira na osnovnim školama, status predmeta ovisi o volji ravnatelja, a oni se često ravnaju prema željama učenika i roditelja. Ako već učenici i roditelji idu linijom manjeg otpora (jer njemački je „težak“), barem MZO ne bi smjelo donositi odluke na štetu Njemačkoga jezika. Imamo čvrste i trajne veze sa zemljama njemačkoga govornog područja i naši mladi ljudi moraju biti osposobljeni za komunikaciju s partnerima iz tih zemalja. Nijedan učenik, bez obzira na smjer, ne može sa sigurnošću znati da mu njemački jezik neće trebati. Budući da njemački jezik nije sveprisutan u medijima kao engleski, teže se i usvaja. Zato je potrebno povećanje, a ne smanjenje satnice Njemačkoga jezika. Nadam se da će Ministarstvo ovo uzeti u obzir pri donošenju odluka koje se tiču predmeta Njemački jezik.\nIvana Čipor, Tehnička škola Kutina i Osnovna škola Ludina"]
[4,"Sonja Šimek Cvitković","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Preporuke Europskog vijeća iz 2017. jednoznačno su usmjerene na poboljšanje učenja stranog jezika, s ciljem da mladi ovladaju govorenjem barem dva strana jezika. Strukovne škole bi prema tome, sada prvenstveno mislim na ekonomske škole (jer njihovu problematiku najbolje poznajem budući da radim na jednoj ekonomskoj školi), trebale imati obavezna dva strana jezika. Nekada je satnica prvog stranog jezika u ekonomskim školama bila 140+140+105+96 sati godišnje, da bi pala na 105+105+105+96. (Zašto je opet ne povećati?) Cijelo to vrijeme postojala je mogućnost učenja drugog stranog jezika kao izbornog jezika, te je velik broj učenika učio njemački kao izborni predmet. Otkada je preko noći ukinuta mogućnost učenja drugog stranog jezika kao izbornog svake godine iznova objašnjavamo i učenicima i roditeljima da više ne postoji mogućnost učenja drugog stranog jezika u ekonomskoj školi. Osim same želje, međutim, postoji i potreba za učenjem njemačkog kao drugog/izbornog jezika u ekonomskim školama. Naime, za naše gospodarstvo važni su investitori upravo iz zemalja njemačkog govornog područja. Naši završeni ekonomisti rade između ostalog i u izvozu, trgovini, špediciji itd., odnosno na poslovima gdje su im primarni inozemni poslovni partneri uglavnom germanske zemlje. U takvim firmama lakše se i zapošljavaju ukoliko znaju njemački, znači da su konkurentniji na tržištu rada. Prema tome, potrebno je da se drugi strani jezik vrati u ekonomske škole (i ostale strukovne škole) bilo kao obavezan drugi stani jezik bilo kao izborni predmet i to u dvije varijante: 1.) kao nastavak učenja stranog jezika iz OŠ što bi bila 6. godina učenja i 2.) kao početno učenje tj. 1. godina učenja."]
[5,"Mirjam Blazevic","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Mirjam Blažević, Srednja škola Mate Balote Poreč, njemački kao 1. strani jezik  ( i jedini) u ekonomskoj školi, te njemački kao 1. ili  2. strani jezik u Općoj i Jezičnoj gimnaziji\nMišljenja sam da se u ekonomskim školama treba ponuditi njemački kao II. strani jezik. U osnovnim školama se pored engleskog uči i njemački jezik, a u srednjoj ekonomskoj školi učenici moraju odabrati samo jedan jezik kao strani. Time im je onemogućeno učenje drugog stranog jezika koji su učili u osnovnoj školi.  Interes učenika za uvođenje drugog stranog jezika je ogroman. Čak i na početničkoj razini. Koliko je njemački važan za europsku ekonomiju, ne treba ni govoriti."]
[6,"MARINA BOJANIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Marina Bojanic, prof. savjetnik \nŠkola za turizam, ugostiteljstvo i trgovinu Pula\nRegionalni centar kompetentnosti u sektoru turizma i ugostiteljstva  \nSvako smanjenje satnice stranih jezika u hotelijersko-turističkim zanimanjima bi imao fatalne posljedice za osposobljavanje turističkih djelatnika naše države. Kvalitetni i educirani djelatnici koji sigurno u govoru i pismu vladaju stranim jezicima  ( posebno engleskim i njemačkim) su ključ uspjeha hrvatskog turizma. Poznavanje stranih jezika važan je čimbenik kojim se Hrvatska uveliko može istaknuti kao jaka turistička destinacija koja osim prirodnih ljepota može ponuditi i kvalitetnu uslugu."]
[7,"ILIJA RADOŠ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Smatram da bi u srednjim strukovnim školama, osim općih odgojno-obrazovnih sadržaja,  trebao biti obavezno zastupljen njemački jezik, barem kao drugi strani jezik i da je to stoji već u preporuci Europske komisije o potrebi uvođenja učenja više jezika u srednjim školama, a kod nas npr. učenici u srednjoj strukovnoj školi \n mogu birati njemački samo kao prvi strani jezik i većina se odlučuje za engleski kao prvi strani jezik, dok se samo jedan, zaista mali broj učenika, odlučuje za učenje njemačkog kao prvog stranog jezika. Nakon završetka srednja škole ta djeca \"progledaju\" i shvate da im za niihovu buduću karijeru. pored engleskog jezika, svakako treba i znanje njemačkog jezika, jer ih nažalost sve više ide u Njemačku, ali taj jezik ne žele učiti u srednjim školama, neko od njih poslije profitiraju škole stranih jezika. Mišljenja sam da bi u svim srednjim pa tako i u  strukovnim školama trebalo uvesti učenje drugog stranog jezika i to posebno u tehničkim zanimanjima, jer svi pričamo o europskoj kulturi multijezičnosti, a izgleda da naš sustav školstva u srednjim strukovnim školama radi sve da bi u školama ostao samo engleski jezik, dok drugi jezici nemaju nikakav značaj. Pitam se sada, kakav onda uopće ima snisao učenje njemačkog talijanskog ili francuskog jezika na fakultetima? Za koji posao u školama studiraju studenti njemački jezik i germanistiku ili francuski i romanistiku? Koji smisao uopće više imaju odsjeci germanistike i romanistike na filozofskim fakultetima? Ako naš sustav želi usvojiti neke europske vrijednosti, onda bi jedan bitan korak bio i uvođenje nastavka učenja drugog stranog jezika u svim srednjim školama kao znak pripadnosti jednom kulturnom europskom krugu ili nam je ostalo samo bitno kako nas lijepo doživljavaju u takozvanoj \"regiji\" tj. u zemljama nastalim raspadom Jugoslavije. Hoćemo li se kao članica EU- i u školskim programima bazirati na Balkan, ili ćemo progledati, i naše programe razvoja i školstva okretati prema Europi?\nSvakako bi mjerodavni o ovome trebali itekako razmisliti.\nLijep pozdrav. \nIlija Radoš, Elektrostrojarska škola Varaždin"]
[8,"TANJA IVANČIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Na tržištu rada postoji velika potreba za poslovnim tajnicima, upravnim referentima i administratorima s naprednim poznavanjem njemačkoga jezika te su takvi učenici zapošljiviji. Stoga je znanje nejmačkog jezika u strukovnim školama iznimno važno te bi se godišnji font sati trebao povećati i dodatno oplemeniti jezikom struke pojedine škole."]
[9,"Silva Knežević","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","U zanimanju  hotelijersko-turistički tehničar smanjen  je broj sati drugog stranog jezika, kako su već  i navele kolegice prije mene. \nU prvoj i drugoj godini drugi strani jezik  bio je zastupljen  sa 105 sati godišnje,  u 3. godini  sa 140, a u 4. godini  sa 128 sati.   Uz  satnicu predloženu  novim kurikulumom učenike je nemoguće osposobiti za kvalitetno korištenje jezika u struci."]
[10,"MELANIJA KLARIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Kod zanimanja hotelijersko-turistički tehničar u RH naveden je smanjen  broj sati drugog stranog jezika, \nPo postojećem programu  1. i 2. r. ima  140 sati godišnje, a 3. i 4. r. 105 sati godišnje. \nU ovom zanimanju znanje stranog jezika (njemačkog jezika) je osobito važno."]
[11,"MIRELA KOŽUL","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Smatram da bi u strukovnim školama osim općih odgojno-obrazovnih sadržaja svakako trebali biti zastupljeni i strukovni sadržaji i to već od prvog razreda srednje škole ( naravno različiti sadržaji za različite vrste škola).\nPrema mom osobnom iskustvu većina učenika je zainteresirana za strukovne teme tako da je struka jedan motivirajući čimbenik prilikom učenja stranog jezika."]
[12,"Ljiljana Badrov Frleta","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Smatram da u sadržaju nedostaju sljedeći postojeći programi (kurikuli) za zanimanje hotelijersko-turistički tehničar u RH: Strukovne škole Njemački jezik 1. razred, 1. godina učenja - 140 sati godišnje Strukovne škole Njemački jezik 2. razred, 2. godina učenja - 140 sati godišnje"]
[13,"LJUBICA MALJKOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ","Ljubica Maljković, voditeljica Županijskog stručnog vijeća prof. njemačkog jezika strukovnih škola Grada Zagreba                                            \nKomentar na sadržaj: \nU sadržaju nedostaju sljedeći postojeći programi  (kurikuli) za zanimanje hotelijersko-turistički tehničar u RH:\nStrukovne škole Njemački jezik 1. razred, 1. godina učenja - 140 sati godišnje\nStrukovne škole Njemački jezik 2. razred, 2. godina učenja - 140 sati godišnje\nStrukovne škole Njemački jezik 3. razred, 3. godina učenja - 105 sati godišnje\nStrukovne škole Njemački jezik 4. razred, 4. godina učenja - 96 sati godišnje\nStrukovne škole Njemački jezik 1. razred, 6. godina učenja - 105 sati godišnje\nStrukovne škole Njemački jezik 2. razred, 7. godina učenja - 105 sati godišnje\nStrukovne škole Njemački jezik 3. razred, 8. godina učenja - 140 sati godišnje\nStrukovne škole Njemački jezik 4. razred, 9. godina učenja - 128 sati godišnje\n\nNedostaje također podatak koji fond sati se odnosi na koje zanimanje."]
[14,"Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nI.","Razina 4.2. prema Zakonu o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru obuhvaća četverogodišnje i petogodišne strukovne škole pa se postavlja pitanje kada će biti predložen kurikulum za trogodišnje škole koje obrazuju za zanimanja u kojima je žurno potrebna modernizacija, a novi nastavni materijali ne mogu biti ponuđeni jer nije jasno kad će biti donesen kurikulum za strane jezike, konkretno za nastavni predmet Njemački jezik. Mišljenja smo da je kod donošenja kurikuluma za strukovne škole trebalo uzeti u obzir ne samo razine, odnoso duljinu trajanja obrazovanja (tri, četiri ili pet godina), već ih grupirati prema potrebi za znanjem stranih jezika u određenoj struci. Kvalifikacijskim okvirom, a skuladno tome i krukulom trebalo bi propisati minimalnu razinu poznavanja stranog jezika prema Zajedničkom referentnom okviru za jezika (ZEROJ) , kao preduvjet kvalitetnog obavljanja pojedinog zanimanja, sukladno propisanoj razini kurikulum bi trebao definirati potreban broj sati za ostvarivanje navedene razine. Imajući pritom na umu da na zajedničkom tržištu rada Europske unije čiji su potencijalni budući sudionici i današnji hrvatski učenici potreba za znanjem stranih jezika ne bi smjela biti upitna niti u jednoj struci."]
[15,"Ana Petravić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nI.","Prof. dr. sc. Ana Petravić, Predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\nS obzirom da je e-savjetovanje o Odluci o donošenju Kurikuluma za nastavni predmet Njemački jezik za srednje strukovne škole na razini 4.2 u RH započelo dana 12. 12. 2018. i završava 12. 1. ove godine, postavlja se pitanje kada, u kojem obliku i na koji način će se u dokumente predmetnih kurikula o kojima se u ovome trenutku raspravlja uključiti rezultati evaluacije njihove eksperimentalne primjene koja traje od početka tekuće školske godine i završava s krajem nastavne godine. U skladu s pozitivnom praksom i metodologijom izrade, evaluacije i donošenja kurikula bilo bi svakako nužno rezultate eksperimentalne primjene predloženih kurikula učiniti pravovremeno dostupnima zainteresiranoj stručnoj javnosti te konačne inačice kurikula uskladiti s rezultatima njihove probne provedbe u praksi."]
[16,"LJUBICA MALJKOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nII.","Ljubica Maljković, Aktiv njemačkog jezika, Hotelijersko-turistička škola Zagreb \nTočka III \"Početkom primjene ove Odluke stavljaju se izvan snage dijelovi nastavnih planova i okvirnih nastavnih programa, kao i odluke vezane uz nastavni predmet Njemački jezik u programima obrazovanja i strukovnim kurikulumima na razini 4.2 kako bi se obuhvatili svi programi obrazovanja i strukovni kurikulumi.\"  S obzirom na ovu odluku jako je važno da se zadrži postojeća satnica njem. jezika u svim profilima strukovnih škola, a da se u nekima i pojača. Nije samo jasno znači li to da je ovaj dokument zamišljen kao okvirni s razrađenim ishodima za sve programe na razini 4.2,  a kurikulumi za općeobrazovne predmete za strukovne škole će se tek izrađivati prema prijedlozima sektorskih i podsektorskih vijeća? Samo tako se može razumjeti njegova općeobuhvatnost i istovjetnost s gimnazijskim kurikulumom. Ovakovom tumačenju govori u prilog i tekst na stranici: https://mzo.hr/hr/javno-savjetovanje-o-nacrtu-od\nluke-o-donosenju-predmetnih-kurikuluma-kurikulum\na-medupredmetnih-tema \n\"Kurikulumi u javnoj raspravi su za osnovnu školu i gimnazije.\" Kako onda razumjeti zašto su se našli na javnoj raspravi i kurikulumi za općeobrazovne predmete za strukovne škole?\n\"Kurikulumi za općeobrazovne predmete za strukovne škole donijet će se sukladno procedurama definiranim Zakonom o strukovnom obrazovanju te sukladno metodologiji Hrvatskoga kvalifikacijskog okvira, odnosno povezivanja ishoda učenja obrazovnih programa s potrebama tržišta rad.\""]
[17,"LJUBICA MALJKOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIII.","Sad je vrijeme da se  predmetnim kurikulom definira (predloži) satnica i obveznost predmeta što je samo djelomično postignuto ovim dokumentom. Sve postojeće kurikule s njihovim satnicama, kao i one koji su ukinuti u pojedinim tipovima četverogodišnjih strukovnih škola (npr. u ekonomskim školama), treba uzeti u obzir a ne samo najučestalije kako bi sektorska i posektorska vijeća mogla razmotriti prijedloge u cilju razrade sektorskih kurikula."]
[18,"KARMEN RADETIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIII.","Karmen Radetić, Treća ekonomska škola\nPredlažem promjenu STANDARDA kvalifikacije za stjecanje kvalifikacije EKONOMIST na način da se za razliku od dosadašnjeg učenja samo jednog stranog jezika u ekonomskim školama Republike Hrvatske uvede u skladu s europskim kvalifikacijskim okvirom te potrebama tržišta rada učenje dva obavezna strana jezika ili jednog obaveznog i jednog izbornog stranog jezika."]
[19,"LJUBICA MALJKOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIII.","Ljubica Maljković, voditeljica Županijskog stručnog vijeća prof. njemačkog jezika strukovnih škola Grada Zagreba \n  Komentar na točku I.\n  E-savjetovanje o Odluci o donošenju Kurikuluma za nastavni predmet Njemački jezik za srednje strukovne škole na razini 4.2 u   RH započelo je dana 12. 12. i završava 11. 01. 2019. Poznato je da je formirana SRS koja će razmotriti komentare na e-savjetovanje i doraditi kurikul, a ista treba izvršiti svoje zadatke do 3. siječnja (izvješća poslati do 15. siječnja). Postavlja se pitanje: Kako će SRS moći odraditi svoj posao kad je e-savjetovanje za naš kurikul otvoreno do 11.01.? Nadalje je važno spomenuti da eksperimentalna faza primjene novih kurikula traje do kraja nastavne godine pa nije jasno kada će javno biti dostupni rezultati te probne provedbe i kako će se uskladili s inačicom koja je sad na e-savjetovanju i treba biti dorađena?"]
[20,"Ana Petravić","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIV.","Prof. dr. sc. Ana Petravić, Predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\nS obzirom da je eksperimentalna primjena Kurikuluma za nastavni predmet Njemački jezik u srednjim strukovnim školama u tijeku i završava s krajem aktualne nastavne godine, a ovom se Odlukom na nacionalnoj razini predmetni kurikuli uvode u 1 . razred srednjih strukovnih škola na razini 4.2 s početkom školske godine 2019./2020., postavlja se pitanje kada, u kojem obliku i na koji način će se u kurikule o kojima se u ovome trenutku raspravlja uključiti rezultati evaluacije njihove eksperimentalne primjene. U skladu s pozitivnom praksom i metodologijom izrade, evaluacije i donošenja kurikula bilo bi svakako nužno rezultate eksperimentalne primjene predloženih kurikula učiniti pravovremeno dostupnima zainteresiranoj stručnoj javnosti te konačne inačice kurikula uskladiti s rezultatima njihove probne provedbe u praksi."]
[21,"Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik","Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika (u nastavku teksta KDV) već više od godinu i pol dana upozorava na problem koji je nastao u ekonomskim školama donošenjem Odluke o\nuvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije ekonomist, u obrazovnom sektoru\nekonomija, trgovina i poslovna administracija, iz kolovoza 2017. godine, kojom je ukinuta mogućnost učenja drugoga stranog jezika u ekonomskim školama, što se u praksi primarno odnosi na njemački jezik. KDV je svojim dopisima ministrici Divjak, pomoćniku ministrice gospodinu Prskalu te predstavnicima Agencije za strukovno obrazovanje ukazivao na tu problematiku koja do danas nije riješena. Postavlja se pitanje je li  Odlukom koja je predmet ove rasprave, a kojom se, kao što se u uvodu kaže, izvan snage stavlja među ostalim i  \"Odluka o donošenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije ekonomist u dijelu koji se odnosi na nastavni predmet Njemački jezik ( Narodne novine, broj: 85/2017.)\" taj problem riješen. To nije dovoljno jasno i jednoznačno. Jer kurikulum nastavnog predmeta Njemački jezik ne problematizira pitanje prvoga, drugoga, trećeg i svakog idućeg jezika, niti ne ulazi u pitanje statusa predmeta Njemačkog jezika kao obveznoga ili izbornog predmeta u pojedinim strukovnim školma, već se ograničava na pojedine razrede i godine učenja jezika, čime se ostavlja nedefiniran prostor Agenciji za strukovno obrazovanje da u pojedinim strukama proizvoljno pozicionira predmet strani jezik / strani jezici unutar općeobrazovnog modula, modula struke ili izbornog modula, ne razmišljajući o relevatnosti stranojezičnog znanja, u ovom slučaju konkretno znanja njemačkog jezika za određeno zanimanje ili struku. \nCilj ove Odluke i njezinog sastavnog dijela kurikuluma nastavnog predmeta Njemački jezik trebalo bi biti precizno definiranje relevantnosti znanja stranih jezika (preduvjet je učenje minimalno dvaju stranih jezika) za pojedinu struku, a nipošto otvaranje prostora za smanjenja broja stranih jezika koji se mogu učiti u određenoj strukovnoj školi, ili samnjenja broja nastavnih sati, kao što su kolegice i kolege već višestruko isticali.  Ovdje je naveden kao primjer samo problem ekonomskih škola, ali zasigurno postoje i druge struke u kojima status stranih jezika unutar cjelokupnog kurikuluma određene struke nije usklađen sa stvarnim komunikacijskim potreba vezanim za određeno zanimanje."]
[22,"KARMEN RADETIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik","Karmen Radetić, Treća ekonomska škola, Zagreb\nU situaciji u kojoj smo svjesni važnosti višejezične kompetencije u današnjem suvremenom svijetu (gospodarstvo, turizam, kultura, cjeloživotno učenje), nastavnim planom i programom za ekonomske škole predviđeno je učenje samo jednog stranog jezika. Učenici su od samog početka „zatrpani“ strukovnim predmetima, što samo po sebi ne bi bilo loše, da se sadržaji tih predmeta međusobno ne preklapaju pa tako primjerice slušaju slične sadržaje iz predmeta marketing (3.i 4. razred – 70 odnosno 64 sata), marketing usluga (4. razred – 64 sata) , upravljanje prodajom (3.razred- 70 sati) i poduzetništvo (1. i 2. r – 70 odnosno 105 sati). \n Ili primjerice preklapanje u predmetima globalno poslovno okruženje (1.razred – 70 sati ) i pravno okruženje poslovanja (4.razred- 64 sata) te preklapanje sadržaja u predmetima računovodstvo i financije (1. r. -70 sati, 2. r. – 105 sati,  3. r. – 105 sati i  4. r. – 128 sati), analiza financijskih izvješća (4. r. - 64 sata) računovodstvo neprofitnih organizacija (3.r. – 70 sati) itd. \nVeć iz samog naziva gore spomenutih predmeta vidljivo je ponavljanje sadržaja, pri čemu izborni strukovni  moduli nude isključivo ekonomske stručne predmete na račun stranog jezika i drugih općeobrazovnih predmeta (psihologija, logika, umjetnost) koji su itekako važni u formiranju habitusa budućeg ekonomista. \nPredlažem novu evaluaciju provedbe strukovnog kurikuluma za ekonomske škole koja će pokazati da je trenutačni nastavni plan i program zatrpan sličnim strukovnim predmetima, a u potpunosti je zanemareno učenje stranih jezika.o čijoj važnosti redovito slušamo, a obrazovna vertikala ih prilikom prelaska iz osnovne u srednju školu nedovoljno valorizira."]
[23,"JELENA BUJAS-GRUBAR","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik","U potpunosti se slažem sa komentarom kolegice Moslavac. Iako osobno radim u Hotelijersko-turističkoj i ugostiteljskoj školi, smatram nevjerojatnim činjenicu da usmjerenje ekonomist (a i ostala usmjerenja u ekonomskim školama) nemaju  drugi strani jezik. U situaciji u kojoj veliki broj firmi iz zenalja njemačkog govornog područja posluje u Hrvatskoj mi obrazujemo kadrove koji ne mogu komunicirati sa svojim poslodavcima na njihovom jeziku!!!!\nSlična je situacija i u medicinskim školama, pogotovo na obali. Zar medicinske sestre ne bi trebale znati barem još jedan jezik (naravno da se zalažem da to bude njemački, s obzirom da najveći broj turista dolazi iz zemalja njemačkog govornog područja) da bi mogle lakše komunicirati sa pacijentima? U stresnim situacijama, a odlazak u bolnicu ili ka lječniku u stranoj zemlji to svakako je, čovjek se najbolje izražava na svom materinjem jeziku."]
[24,"Vedrana Moslavac","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik","Poštovani,\nsmatram da bi se u ekonomskim školama trebao učiti 2. strani jezik kao obavezni predmet ili barem i dalje kao obavezni izborni predmet. Novim strukovnim kurikulumom za zanimanje ekonomist ta je mogućnost od školske godine 2018./2019. ukinuta. Smatram da je ovaj propust potrebno ispraviti i u skladu s europskim kvalifikacijskim okvirom ponovno uvesti 2. strani jezik u ekonomske škole  kao obavezan 2. strani jezik ili obavezan izborni predmet.\n\nSrdačan pozdrav,\n\nVedrana Moslavac, prof."]
[25,"LJUBICA SAVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET NJEMAČKI JEZIK ZA SREDNJE STRUKOVNE ŠKOLE NA RAZINI 4.2. U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik","Poštovane autorice i autori nacrta kurikula,\ni moj komentar odnosi se na njemački jezik u programu zanimanja hotelijersko-turistički tehničar. \nU tom programu zanimanja učenici uče tri strana jezika, kao i učenici jezičnih gimnazija.  U ovome prijedlogu kurikula ne koriste se nazivi prvi strani jezik, drugi strani jezik, treći strani jezik (koji su u programu toga zanimanja različiti predmeti),  već samo razred, godina učenja i njima pridružen određen broj nastavnih sati. \nU hotelijersko-turističkim školama u pravilu se kao prvi i drugi strani jezik uče njemački i engleski, kao jezici koje su učenici učili u osnovnoj školi, dok se kao treći strani jezik uglavnom uči talijanski ili francuski jezik.\nTjedni fond sati prema godinama školovanja izgleda ovako: \n1. strani jezik (nastavljači, 9.-12. godina učenja): 140+140+105+96 (ta satnica bi se mogla iščitati u ovom nacrtu kurikula)\n2. strani jezik (nastavljači, 6.- 9. godina učenja): 105+105+140+128 (ove satnice nema u ovome nacrtu kurikula i treba je dodati u kurikul)\n2. strani jezik (početnici, 1.- 4. godina učenja): 105+105+140+128 (niti ove satnice nema u ovome nacrtu kurikula i treba je dodati u kurikul).\nU ovom nacrtu kurikula naveden je fond nastavnih sati za početno učenje njemačkoga jezika u srednjoj školi, 1.- 4. godina učenja: 70+70+70+64, što je fond sati 3. stranog jezika u programu zanimanja hotelijersko-turistički tehničar, a to je uglavnom talijanski ili francuski jezik.\nNavedeni fondovi sati nalazi se u gore spomenutom dokumentu:\n\"Nastavni planovi i okvirni programi za područje ugostiteljstva i turizma, Glasnik Ministarstva prosvjete i športa, Posebno izdanje, Broj 8A, lipanj 97. do rujan 98. u zanimanju hotelijersko-turistički tehničar u dijelu koji se odnosi na nastavni predmet Njemački jezik\", a koji će se uvođenjem novog kurikula staviti van snage (poveznica na spomenuti dokument:  bit.do/programHTT).\nPrvi strani jezik u srednjoj školi je u pravilu jezik kojeg su učenici učili kao obavezan strani jezik od prvog razreda osnovne škole. Drugi strani jezik nastavljači su učenici koji su učili njemački jezik kao izborni predmet od 4. razreda osnovne škole. Drugi strani jezik početnici u srednjoj su školi učenici koji u osnovnoj školi nisu učili njemački jezik, već su s učenjem započeli u 1. razredu srednje škole. Dakle, radi se o 3 različite razine jezičnih kompetencija. \nIzostavljanjem trenutnih satnica za drugi strani jezik (nastavljači, početnici), a uvrštavanjem samo satnice za početnike 70+70+70+64 (koja je u programu zanimanja hotelijersko-turistički tehničar satnica za treći strani jezik), znatno bi se smanjio broj sati nastave njemačkoga jezika, što zasigurno nije bila namjera autora ovoga nacrta kurikula. \nNjemački jezik danas je, nažalost,  ionako marginaliziran i uglavnom ga učenici uče kao drugi strani jezik. Iznimka su županije, koje su povijesno i tradicijski, te suvremenim gospodarskim kretanjima orijentirane prema zemljama njemačkoga govornog područja (Varaždinska, Međimurska i Krapinsko-zagorska županija). U Hrvatskoj kao turističkoj zemlji trebalo bi školovati stručno osoblje u području ugostiteljstva i turizma koje govori jezikom gostiju, a to su nedvojbeno gosti iz zemalja njemačkoga govornog područja, što dokazuju podatci DZS vidljivi na poveznici: bit.do/turizam2018.\nZašto se predloženi tjedni fond sati njemačkog jezika i tjedni fond sati u nacrtu kurikula za engleski jezik razlikuju?\nPredlažem da se još jednom detaljno prouče svi dokumenti koji se ovim nacrtom kurikula stavljaju izvan snage, te da se u kurikul unesu sve postojeće opcije satnica."]
[26,"Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Pozdravljamo što je ovim dokumetnom naglašeno da učenicima treba omogućiti nastavak učenja stranog jezika koji su počeli učiti u osnovnoj školi, ali istodobno apeliramo da se učenje stranog jezika, u ovom slučaju njemačkoga nikako ne bi trebalo svesti na razinu fakultativne aktivnosti. Razina ostvarenosti  ishod nastave stranih jezika, razvijene receptivne i produktivne jezične vještine mogu imati odlučujući utjecaj na konkuretnost pojedinca na tržištu rada i na njegov daljnji razvoj i cjeloživotno usavršavanje u struci te stoga nastavni predmet Njemački jezik nipošto ne bi smio imati status fakultavinog predmeta.\nUnutar rasprave o vrijednosti poučavanja predmeta svakako bi trebalo naglasiti vrijednost i važnost poznavanja jezika struke čije osnove se trebaju moći steći već tijekom srednješkolskog obrazovanja kako bi se kompetencija u  jeziku struke mogla dalje razvijati tijekom fakultetskog obrazovanja te osigurati bolje razumijevanje stručnih sadržaja, praćanje stručne literature, sudjelovanje u stručnom i znanstvenom diskursu pojedinog područja struke. Dugoročno gledano, u trenutku izlaska na tržište rada jezik struke omogućuje kompetntnu komunikaciju sa sustručnjacima iz drugih zemalja, korisnicima proizvoda i usluga pojedinog gospodarskog subjekta pa je stoga znanje jezika struke tijekom obrazovnog procesa kao i tijekom profesionalnog rada i razvoja nezaobilazni preduvjet uspjeha."]
[27,"Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","U kontekstu rasprave o svrsi učenja i poučavanja stranog jezika u strukovnim školama, svakako bi trebalo istaknuti pitanje jezika struke. Za razliku od općih i jezičnih gimnazija, u kojima sadržaji ne mogu biti fokusirani na određenu struku u strukovnim bi školama osobito u 3. i 4. razredu ili najkasnije u 4. razredu preporučene teme trebale biti vezane za područje sktruke. Moderni pristup nastavi stranih jezik obuhvaća i tzv. CLIL metodu u kojoj je posredovanje sadržaja struke vezano za nastavu stranih jezika pa bi zastupljenost te metode te međupredmetnu povezanost, projektnu suradnju sa strukovnim predmetima također trebalo predvidjeti kurikulumum. \nZa razliku od trogodišnjih strukovnih škola u četverogodišnjim školama ima dovoljno vremena da se u prve dvije godine ponove, prošire i utvrde opća jezična znanja iz osnovne škole te da se na njih nadogradi kompetencija u jeziku struke tijekom druge dvije godine školovanja. Osim nadogradnje iz jezika struke bili bi potrebno dodatno diferencirati na koje oblike jezične produkcije u kojim strukama treba staviti naglasak. Učenik koji će raditi u turzmu, odnosno hoteljerskoj struci zasigurno treba zavidnu razinu govorne vještine u svakodnevnoj usmenoj, a i pisanoj komunikaciji s gostima, dok primjerice u nizu sljedećih zanimanja: agrotehničar, prehrambeni tehničar, tehničar nutricionist, drvodjeljski tehničar dizajner, naftno rudarski stručni radnik, itd. komunikacijska kompetencija nije u prvom planu, ali je zato razumijevanje tehničkog teksta moguća potrebna vještina."]
[28,"Anka Marić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","U potpunosti se slaže s kolegicama koje upozoravaju na neravnopravan položaj njemačkoga jezika kako u OŠ tako i u SŠ te potpisujem također komentar profesorice Petravić koja upozorava na neuvažavanje smjernica europske jezične politike i potrebe učenja najmanje dva strana jezika, posebno u našoj zemlji koja naglasak stavlja na svim vrstama turizma i gospodarstvu u kojem se velikim dijelom surađuje s tvrtkama njemačkog govornog područja. \nPredlažem vratiti njemački jezik u ekonomsku(!!) školu te ga uvesti i u ostale strukovne škole, prema potrebama tržišta rada. Ali ako se deklariramo kao turistička zemlja potrebno je, ali i uputno prema europskoj jezičnoj politici, uvesti drugi strani jezik barem u sve srednje škole koje obrazuju kadar u uslužnim djelatnostima.  \nProblem drugog stranog jezika (u OŠ izbornog jezika) je u cijeloj odgojno-obrazovnoj vertikali, te se nadam da će se novom kurikularnom reformom situacija promijeniti kako u korist njemačkoga jezika tako i drugih stranih jezika (ovdje ne mislim na engleski). \nAnka Marić, prof. njemačkoga i francuskoga jezika\nVoditeljica ŽSVa za njemački jezik u OŠ te vanjska suradnica Agencije za njemački jezik, Podružnica Split"]
[29,"SNJEŽANA ZUBČIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Poštovani,\nako kao članica Europske unije želimo slijediti smjernice Vijeća Europe, nije dovoljno samo omogućiti učenje dvaju stranih jezika, već je potrebno osigurati obavezno učenje dvaju stranih jezika. Pri tome bi njemački jezik, kao jezik zemlje s kojom smo kulturno i gospodarski najpovezaniji i koja je četvrta gospodarska sila svijeta, trebao imati prednost pred drugim jezicima. Potrebno je uvesti kvote za učenje stranih jezika i to prema potrebama tržišta rada i nikako ne dozvoliti da prilikom odabira stranoga jezika na učenike i roditelje utječu razrednici, pedagozi ili ravnatelji kojima se njemački jezik ne sviđa ili im „remeti“ raspored. Učenike i roditelje se krivo informira već prilikom odabira 1. stranog jezika u OŠ, kao i prilikom prelaska u srednju školu kada ih se uvjerava da maturu mogu polagati samo iz engleskog jezika. Zar će i nakon Brexita naši učenici učiti gotovo isključivo jezik članice koja nas napušta?\nBesmisleno je da naši učenici, već nekoliko mjeseci nakon završetka srednje škole, odlaze u privatne škole na tečajeve njemačkog jezika koji im je potreban u poslu. Zar je to Škola za život?"]
[30,"Ana Petravić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Prof. dr. sc. Ana Petravić, Predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\nKomentari i prijedlozi uz poglavlje A:\n1. U odlomku naslovljenom „Svrha učenja i poučavanja“ u četvrtoj bi rečenici svakako valjalo razlikovati između društvene i individualne višejezičnosti. Smjernice Vijeća Europe o omogućavanju učenja dvaju stranih jezika tijekom obveznog obrazovanja odnose se naime isključivo na individualnu višejezičnost. Nadalje, nažalost se nikako ne može tvrditi da RH uvažava te smjernice jer za razliku od većine europskih zemalja, drugi strani jezika u osnovnoj školi tj. obveznom obrazovanju u RH još uvijek nema status redovnog, obveznog predmeta (usp. međunarodnu poredbenu studiju Key Data on Teaching Languages at School in Europe. Edition 2017. Eurydice Report https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/eurydi\nce/images/0/06/KDL_2017_internet.pdf). Upravo je aktualna Kurikularna reforma prilika da se to stanje promijeni na način da se uvođenjem obveznog učenja drugog stranog jezika u osnovnoj školi hrvatsko školstvo prilagodi europskim standardima nastavnih planova glede učenja i poučavanja stranih jezika. Propuštanjem uvođenja te neophodne promjene u obrazovni sustav RH, ostajemo na europskom začelju u pogledu statusa predmeta drugog stranog jezika te zaostajemo i za zemljama jugoistočne Europe (primjerice BiH, Srbija, Makedonija, Grčka i Turska; usp. Petravić, A., Šenjug Golub, A. i Gehrmann, S. (2018): Deutsch von Anfang an – Frühes Deutschlernen als Chance. Perspektive aus Südosteruopa. Münster, New York: Waxman). \n2. U odlomku naslovljenom  „Vrijednosti i načela učenja i poučavanja predmeta“ valjalo bi u zadnjoj rečenici prvog odlomka iza riječi „motivacija“, a ispred „za…“  dodati: “za učenjem njemačkog jezika tijekom školskog i visokošolskog obrazovanja te“.\n3. U odlomku naslovljenom  „Mjesto predmeta u cjelokupnom kurikulumu“ valjalo bi preciznije formulirati predzadnju rečenicu. \nPrijedlog nadopune u uglatoj zagradi:  Pritom je od iznimne važnosti omogućiti učenicima koji su njemački jezik učili u osnovnoj školi [kao (obvezni) prvi strani jezik ili kao drugi (izborni) strani jezik] nastavak učenja od razine koju su dostigli."]
[31,"Maja Manda Pinjatela","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Poštovani.\n\nu potpunosti se slažem sa svime što su kolegice rekle i ne bih ponavljala ono što su rekle. Definitivno je njemački jezik ključan u svim Hotelijersko-turističkim i ugostiteljskim školama. Bez dovoljnog fonda sati ne možemo postizati željene ishode. Naši učenici često biraju Hotelijersko-turističku i ugostiteljsku školu zbog stranih jezika. među kojima je njemački jezik iznimno važan.  Njemački jezik  je i općenito važan za opću kulturu i život. Zar ne osposobljavamo učenike za život?"]
[32,"JELENA BUJAS-GRUBAR","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Jelena Bujas-Grubar, voditeljica Međužupanijskog stučnog vijeća za njemački jezik zadarske i Šibensko-kninske županije,\nU potpunosti se slažem sa komentarima uvaženje profesorice Blažević i kolegice Maljković (naravno i ostalih kolegica). Ne želim ponavljati argumente koje su kolegice tako dobro izložile i smatram da ih treba svakako uzeti u obzir. Status njemačkog jezika u hoteljerskim  i ugostiteljskim školama treba imati status strukovnog predmeta, a ne općeobrazovnog, jer prema podacima Zavoda za statistiku gosti iz zemalja njemačkog govornog područja su već godinama najzastupljeniji i najlogičnije je da je to jezik koji je u ovo struci ima  prednost pred ostalim jezicima.Stoga kurikulum za ovaj tip strukovnih škola treba biti puno bolje razrađen i njemačkom jeziku dati mjesto koje on zaslužuje.Također treba voditi računa da učenici koji su njemački učili kao izborni predmet u osnovnoj školi ne budu dodjeljeni razredu početnika odlukom ravnatelja, već da im se omogući da ga nastavjlaju učiti na višoj razini."]
[33,"Martina Budimir","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Želimo li slijediti smjernice Vijeća Europe i ostvariti pravu višejezičnost, to nije moguće dokle god u osnovnoj školi postoji samo jedan obvezni strani jezik. Svaki bi građanin Europske unije trebao moći, osim na materinjem, komunicirati na bar još dva jezika Unije. Drugi bi strani jezik prema preporukama Vijeća Europe trebao biti jezik susjeda, a mislim da se možemo složiti kako je to u Hrvatskoj definitivno i njemački jezik. No ovdje se ne radi samo o \"guranju\" njemačkoga jezika. Dokle god u osnovnoj školi postoji samo jedan obvezni strani jezik koji biraju roditelji, nerealno je očekivati postizanje cilja prave višejezičnosti. Uvođenjem obveze učenja dva strana jezika otvorio bi se put ka pravoj višejezičnosti, a opisi poput ovoga prestali bi biti samo floskule. No s obzirom da oni učenici koji uče drugi strani jezik kao izborni predmet u osnovnoj školi i dalje nemaju mogućnost nastavka učenja drugoga jezika na odgovarajućoj razini i u srednjoj školi, bespredmetno je proklamirati višejezičnost koja to nije čak niti na papiru."]
[34,"Martina Budimir","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Nužno je osigurati kontinuitet učenja njemačkoga jezika. Učenici koji su njemački učili kao izborni predmet tijekom 5 godina u osnovnoj školi, nikako ne bi smjeli biti u skupini s učenicima kojima je njemački prvi strani jezik i učili su ga od prvoga razreda osnovne škole. Isto tako, takvi učenici ne mogu biti u istoj skupini s učenicima koji uče njemački kao drugi/treći/ini strani jezik, a početnici su. Svakako bi trebalo imati skupinu učenika koji uče njemački kao prvi strani jezik kao nastavljači, skupinu učenika koji kao nastavljači uče drugi/treći/ini strani jezik i skupinu učenika koji kao početnici uče drugi/treći/ini strani jezik. Potrebno je osigurati redovnu nastavu u punome broju sati učenicima koji uče njemački kao prvi strani jezik jer trenutno puno učenika \"prelazi\" na engleski jezik jer se boje da neće biti dovoljno učenika za formiranje skupine ili dovoljno sluha kako bi im se osigurala redovna nastava. Treba voditi računa o tome da ti učenici kasnije trebaju položiti ispite državne mature iz prvoga stranoga jezika ako se odluče polagati državnu maturu. Ako prijeđu na engleski, koji im je bio izborni predmet u osnovnoj školi, u nepovoljnijoj su startnoj poziciji. Ako nemaju redovnu nastavu njemačkoga kao prvoga stranoga jezika u punoj satnici, nisu dovoljno pripremljeni za ispite državne mature. Potrebno je učenicima koji su učili njemački kao izborni predmet omogućiti nastavak učenja toga predmeta i u programima u kojima je propisan samo jedan strani jezik."]
[35,"LJUBICA SAVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Ako želimo uvažavati  smjernice EU i Vijeća Europe o obaveznom učenju dva strana jezika tijekom obveznog obrazovanja, to podrazumijeva nastavak učenja tih stranih jezika i nakon završene osnovne škole.  \nU svim srednjim školama potrebno je osigurati kontinuitet učenja dva strana jezika koje su učenici učili u osnovnoj školi, i to tako da nastavljaju učenje na postignutom stupnju usvojenosti jezičnih kompetencija (6. godina učenja, odnosno 9. godina učenja). \nUkoliko učenik nije učio njemački jezik u osnovnoj školi, potrebno je organizirati početno učenje (1. godina učenja). To podrazumijeva razdvajanje obrazovnih skupina na prvi strani jezik nastavljače (9. godina učenja), na drugi strani jezik nastavljače (6. godina učenja), te drugi (ili treći) strani jezik početnike (1. godina učenja).  U istoj obrazovnoj skupini nikako se ne smiju naći učenici nastavljači koji uče njemački jezik već  devetu godinu, zajedno s onima koji ga uče šestu godinu ili ga tek počinju učiti, a to se događa ako učenici biraju engleski jezik kao prvi strani jezik pri upisu u srednju školu. Dakle, ne mogu u istoj obrazovnoj skupini biti (npr. na predmetu matematika) učenici 1. razreda OŠ, 5. razreda OŠ i 1. razreda SŠ i obrađivati iste nastavne sadržaje s pomoću udžbenika za 1. razred OŠ. Karikiram, znam da opaska nije adekvatna s obzirom na dob učenika, ali moram dočarati razliku u predznanju učenika. \nStrukovnim kurikulumom za stjecanje kvalifikacije ekonomist, koji je stupio na snagu prošle školske godine, ne poštuju se upravo te smjernice o omogućavanju učenja dva strana jezika: \nhttp://www.asoo.hr/UserDocsImages/Kurikulumi/K_E\nkonomist_za%20odobrenje.pdf\nStoga se događa da učenici koji su u osnovnoj školi učili njemački kao prvi strani jezik, u srednjoj školi uče engleski kao jedini strani jezik. Dakle, ne samo što ne postoji mogućnost učenja dva strana jezika u okviru općeobrazovnog modula, učenje još jednog stranog jezika nije ponuđeno niti u  okviru izbornih strukovnih modula. Na taj način hrvatski učenici, činjenicom da govore samo jedan strani jezik, nakon završenog srednjoškolskog obrazovanja za zanimanje ekonomist nikako nisu konkurentni na europskom ili svjetskom tržištu rada.\n\nU odlomku \"U srednjoj školi njemački se jezik uči kao obvezni 1. strani jezik (5., 6. ili 9. godina učenja u 1. razredu srednje škole - nastavljači u 1. stranom jeziku) ili obvezni 2. strani jezik (1. godina učenja - početnici u 2. stranom jeziku i  5. ili 6. godina učenja u 1. razredu srednje škole - nastavljači u 2. stranom jeziku)\" spominje se 5. godina učenja njemačkog jezika koja nije spomenuta u uvodnom popisu razina učenja njemačkoga jezika."]
[36,"NEVENKA BLAŽEVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nA. Opis nastavnoga predmeta Njemački jezik","Prof. dr. sc. Nevenka Blažević\nSveučilište u Rijeci\nFakultet za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu Opatija\n\nU strukovnim školama njemački se uči uglavnom kao drugi strani jezik, a malobrojni učenici koji su ga u osnovnoj školi učili kao prvi strani jezik nerijetko se u srednjoj školi iz organizacijskih razloga prebacuju na engleski te učenje njemačkog kao prvog stranog jezika nestaje. To izjavljujem na osnovu vlastitog iskustva radeći na Fakultetu za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu na kojem se ove akademske godine na njemački kao prvi strani jezik upisalo samo troje studenata, a ostali su odabrali engleski koji su učili u srednjoj školi.  \nBudući da se njemački kao drugi strani jezik uči uglavnom u hotelijersko-turističkim i ugostiteljskim školama  pri izradi kurikuluma  poseban naglasak bi trebalo staviti upravo na ove škole. Većina učenika koji se upisuju u prvi razred strukovne škole u njemačkom jeziku su početnici - 1. godina učenja, za koju se predlaže minimalan broj od 70 sati godišnje. Strani jezici u školama ugostiteljsko-turističke struke bi trebali imati status strukovnih, a ne opće-obrazovnih predmeta, jer bez poznavanja stranih jezika komunikacija u ovoj struci nije moguća. \nDa bi se učenici osposobili za komunikaciju u ugostiteljsko-turističkoj struci na više stranih jezika, a ne samo na prvom (to je uglavnom engleski), za koji se planira dvostruko veći broj sati, trebalo bi promijeniti godišnji fond sati na način da se za jezike koji se počinju učiti planira veći broj sati nego za jezik koji se uči od prvog razreda osnovne škole. \nBudući da se ovaj kurikulum odnosi na sve strukovne škole, a poznavanje stranih jezika nije u svim strukama jednako važno, predlažem da se ne planira isti broj sati za sve škole i razine učenja, već da se navede maksimalan i minimalan fond sati. Tako bi npr. u hotelijersko-turističkim i ugostiteljskim školama broj sati stranih jezika na svim razinama trebao biti veći nego u drugim školama, a za 1. godinu učenja njemačkoga jezika bi trebalo planirati veći broj sati nego za 6. i 9. godinu učenja. \nAko se ova primjedba ne prihvati rezultat će biti jednojezičnost (učenici će savladati samo engleski), a njemački kao najvažniji jezik u ugostiteljsko-turističkoj struci će biti potpuno marginaliziran (učit će se uglavnom kao drugi strani jezik, 1. godina učenja, s minimalnim fondom od 70 sati godišnje)."]
[37,"Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja nastavnoga predmeta Njemački jezik","Kao što je navedeno u prethodnim komentarima, odgojno-obrazovni ciljevi ne mogu biti identični u kurikulumu za gimanije i za strukovne škole pa bi barem jedan od navedenih ciljeva treba uključivati pitanje jezika struke. Tijekom srednjoškolskog razdbolja učenike bi trebalo barem početno senzibilizirati za razlika između općeg jezika i jezika struke, uputiti ih na osnovna obilježja jezika struke (spedifičnu termionologiju, specifične tekstne vrste, speifične obrasce pisane i usmene komunikacije i drugo)."]
[38,"Ana Petravić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja nastavnoga predmeta Njemački jezik","Prof. dr. sc. Ana Petravić, Predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\nKomentar i prijedlog uz poglavlje B:\nPremda je riječ o kurikulima za srednje strukovne škole niti jedan od navedenih odgojno-obrazovnih ciljeva nije usmjeren na specifičnu svrhu učenja stranih tj. njemačkog jezika u tim školama, već se navode isključivo opći odgojno-obrazovni ciljevi identični onima iz Kurikuluma za nastavni predmet Njemački jezik za osnovne škole i gimnazije u RH. Stoga bi uz te opće ciljeve svakako valjalo formulirati i barem jedan specifični odgojno-obrazovni cilj koji bi bio usmjeren na učenje njemačkog jezika u kontekstu pripreme za rad u struci za koju određeni srednjoškolski strukovni smjer priprema.\n\nU formulaciji prvoga odgojno-obrazovnoga cilja valjalo bi umjesto „razvoja višejezičnosti“ stajati „razvoja višejezične kompetencije“."]
[39,"Marina Polovina","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja nastavnoga predmeta Njemački jezik","Smatram da su odgojno - obrazovni ciljevi formulirani preopćenito i nisu razrađeni po  pojedinim strukama. U većini obrazovnih profila njemački jezik ima status općeobrazovnog predmeta. Kad se radi o zanimanjima u turizmu i ugostiteljstvu (hotelijersko - turistički tehničar, konobar) strani jezici trebali bi  imati status stručnih predmeta.  Kompetentni radnici u turizmu moraju biti u stanju ostvariti kvalitetnu komunikaciju s gostom. Upravo je pomanjkanje kvalitetno obrazovane radne snage jedan od gorućih problema našeg turizma. \nStatistike pokazuju da su gosti s njemačkog govornog područja među najbrojnijima u našoj zemlji, a njemački jezik je ipak tek drugi strani jezik. Sa predloženom satnicom za drugi strani jezik (70 + 70 + 70 + 64) nemoguće je ostvariti potrebnu razinu znanja i vještina."]
[40,"NEVENKA BLAŽEVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja nastavnoga predmeta Njemački jezik","Prof. dr. sc. Nevenka Blažević\nSveučilište u Rijeci\nFakultet za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu Opatija\n\nOdgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja njemačkoga jezika su:\n\n- učenike osposobiti za samostalnu, aktivnu, svrsishodnu i učinkovitu komunikaciju na njemačkome jeziku s izvornim i neizvornim govornicima njemačkoga jezika s posebnim naglaskom na komunikaciju u okviru dotične struke te za razvoj višejezičnosti, uzimajući u obzir suvremene okolnosti života u Europi i svijetu i povećanu potrebu za mobilnošću\n\nU ostalim točkama nisu potrebne izmjene."]
[41,"MARA ROZITA TAHIRBEGOVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nB. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja nastavnoga predmeta Njemački jezik","U sadržaju nedostaju odgojno-obrazovni ishodi za zanimanje hotelijersko-turistički tehničar za:\n1. razred, 1. godina učenja, 105 sati\n2. razred, 2. godina učenja, 105 sati\n3. razred, 3. godina učenja, 140 sati\n4. razred, 4. godina učenja, 128 sati\nZašto nema razrade ishoda po strukovnim profilima za trogodišnja zanimanja kao što su kuhar, konobar, slastičar?"]
[42,"Ana Petravić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nC. Domene u organizaciji predmetnoga kurikuluma Njemačkoga jezika","Prof. dr. sc. Ana Petravić, Predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\n\nKomentari i prijedlozi uz poglavlje C\n1. Opći komentar:\nS obzirom da je riječ o kurikulumima za srednje strukovne škole u opise domena svakako bi kada je riječ o odgojno-obrazovnim ishodima valjalo nadopuniti predložene formulacije na način da uključuju i specifične ishode vezane uz strukovno obrazovanje. \nPojedinačni komentari:\n1. U uvodnome odlomku poglavlja C valjalo bi preformulirati rečenicu „Njihova neodvojivost proizlazi iz međuovisnosti njemačkoga jezika i kulture te samostalnosti u učenju kao preduvjeta cjeloživotnome razvoju komunikacijske jezične kompetencije i međukulturne kompetencije.“\nNaime, formulacija je zbunjujuća i nejasno je što s čime stoji u odnosu međuovisnosti i što je čemu preduvjet.\n2. U odlomku naslovljenom „Komunikacijska jezična kompetencija“ javlja se pojam „sposobnosti i vještina“ kada je riječ o slušanju, čitanju, govorenju i pisanju“ u drugim se dijelovima kurikula (npr. poglavlje G. Vrednovanje…) za iste pojmove koristi izraz „jezične djelatnosti“. Svakako bi u cijelom dokumentu valjalo provesti terminološko ujednačavanje.\nU istom se odlomku na nejasan i zbunjujući način objašnjava pojam „jezičnog posredovanja“. Korištenje pojma „polazni jezik“ ovdje je neadekvatan i nejednoznačan. Pojmovi „treća osoba“ i „ine osobe“ također ne doprinose jasnoći formulacije. \n3. U odlomku naslovljenom „Samostalnost u ovladavanju jezikom“ valjalo bi u drugom retku iza „komunikacijskom jezičnom“ dodati „i međukulturnom“."]
[43,"Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","Budući da se ishodi ne usvajaju, već se mogu ostvariti ili ne ostvariti predlažemo da se u tabličnom prikazu, stupac tri, razmisli o novoj formulaciji za sljedeću sintagmu:  \n\"odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti „dobar“ na kraju razreda\". Također predlažemo izbjegavanje razine ovladanosti ili ostvarivanja ishoda riječju \"dobar\" koja automatski upućuje na školsku ocjenu. \nMoguća alternativna bi bila \"primjerena\" razina ostvrivanja ishoda."]
[44,"Hrvatsko društvo učitelja i profesora njemačkog jezika","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","\"Kvantitativni pokazatelji složenosti odnose se na obilježja riječi i rečenica poput duljine, učestalosti i složenosti\", ovaj bi citirani dio rečenice trabalo u skladu s prethodnim navodima o jeziku struke dopuniti na način da se iza \"obilježja riječi\" doda zagrada (među ostalim spcifičan vokabular, odnosno tehnički termini, vezani za pojedino područje struke)."]
[45,"Sonja Šimek Cvitković","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","U potpunosti podupirem navode kolegica Blažević i Tahirbegović. Negdje su se putem u nastavi stranog jezika izgubili strukovni sadržaji. Do sada je npr. u ekonomskim školama naš predmet nosio naziv Strani jezik s dopisivanjem (Engleski jezik s dopisivanjem, odnosno Njemački jezik s dopisivanjem), te samim svojim nazivom ukazivao na zastupljenost određene vrste strukovnih sadržaja, tj. na poslovno dopisivanje na stranom jeziku. Sada je čak i naziv predmeta promijenjen samo u Strani jezik (Engleski/Njemački jezik)."]
[46,"Ana Petravić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","Prof. dr. sc. Ana Petravić, predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\n\nKomentari i prijedlozi uz poglavlje D:\n1. Osnovni prigovor odnosi se na potpuni izostanak odnošenja na referentne stupnjeve jezičnog umijeća prema Zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike (2005.; ZEROJ) koje na međunarodnoj razini već gotovo dva desetljeća predstavljaju standardizaciju razina jezične kompetencije u funkciji izrade kurikula, evaluacijskih instrumenata (ispita, portfolija i dr.), udžbenika i nastavnih materijala te drugih segmenata nastave stranih jezika, uključujući i obrazovanje učitelja i nastavnika njemačkog jezika. U RH su referentne razine prema ZEROJ-u bile jasno precizirane kako u Nastavnom planu i programu za Njemački jezik (2006.) tako i u Nacionalnome okvirnome kurikulumu (2011.) za predmete stranih jezika. Ispiti državne mature u RH također se orijentiraju prema referentnim razinama ZEROJ-a i jasno ih ekspliciraju. Učenici hrvatskih škola sudjelovali su u međunarodnim poredbenim istraživanjima jezične kompetencije u stranim jezicima (NCZVVO: Prvo europsko istraživanje jezičnih kompetencija. Završno izvješće, 2012.) koje uspoređuje učenička postignuća upravo prema referentnim razinama ZEROJ-a. Diplome koje naši učenici stječu polaganjem međunarodno priznatih ispita jasno navode postignutu referentnu razinu jezične kompetencije. \nPotpuno je neprihvatljivo da najnoviji kurikulski dokument čiji je cilj unaprijediti nastavu stranih jezika u RH niti jednom napomenom ne navodi koja se razina prema ZETROJ-u očekuje za prvi i drugi strani jezik primjerice na kraju 4. i 8. razreda osnovne škole te po završetku srednjoškolskog obrazovanja. U tom smislu referentne stupnjeve ZEROJ-a svakako valja uključiti u predloženi Kurikulum za sve programe koje uključuje.\n\n2. Komentari uz uvodni tekst:\na) U prvoj se rečenici navodi da se tri domene „kao takve trebaju čitati“, misleći pritom na njihovu međusobnu povezanost. Primjerenija bi bila formulacija da se „kao takve trebaju percipirati u samome kurikulu te ih u skladu s time kao takve treba i poučavati“.\nb) Premda se u tablicama po razredima jasno razlikuju ishodi i sadržaji, u drugom se odlomku u drugoj rečenici navodi da „razreda ishoda ne predstavlja sve sadržaje za određeni razred“. Izjednačavanje ishoda i sadržaja posve je neutemeljeno i proturječi kasnijoj diferencijaciji tih pojmova.\nc) U zadnjoj se rečenici drugoga odlomka spominju razine „usvojenosti ishoda“ i njihov odnos prema školskim ocjenama, a u kasnijim se tablicama po razredima navodi samo jedna razina, i to na razini „dobar“. Valjalo bi precizirati što su sastavljači/ce kurikuluma time mislili/e. Terminološki gledano „usvojenost“ treba zamijeniti pojmom ostvarenost.\nd) U trećem se odlomku spominju „jezične vještine“, a primjerice u poglavlju G. Vrednovanje „jezične djelatnosti“. Nužno je terminološko ujednačavanje. Nadalje, progresija se ne bi smjela ostvarivati samo povećanjem kompleksnosti i dužine tekstova već i rastom u zahtjevnosti kognitivnih procesa obrade pri recipiranju tekstova. \ne) U petom se odlomku spominju upute o „leksički sadržajima“. Leksičkih sadržaja u tabličnim razradama po razredima nema. \nf) U šestom se odlomku ponovo spominju razine postignuća premda je u tabličnim razradama po razredima navedena samo jedna razina.\ng) U sedmom odlomku za progresiju u razvoju strategija uz opseg valja dodati i složenost, odnosno zahtjevnost strategija. Također bi bilo smisleno već ovdje, a ne tek u poglavlju F. Učenje i poučavanje (…) navesti razlikovanje između kognitivnih, metakognitivnih i socijalno-afektivnih strategija učenja, kako bi svi korisnici kurikula, a posebice učitelji imali u vidu sve te tri kategorije strategija učenja. \n\n3. Načelni komentari uz tablične razrade po programima i razredima:\na) Razlikovanje četiriju jezičnih vještina koje se spominje u uvodnom tekstu valjalo bi dosljedno provesti i u formulacijama odgojno-obrazovnih ishoda za domenu Jezična komunikacijska kompetencija. U tom je smislu svakako potrebno razdvojiti ishode za razumijevanje slušanjem i razumijevanje čitanjem. Te dvije receptivne vještine u mnogočemu se razlikuju kako u odnosu na obilježja medija, odnosno izvora (npr. govorni i pisani jezik) tako i u odnosu na procese primanja i obrade informacija (npr. vrijeme koje nam je na raspolaganju, kanali prijema informacija). Stoga i razvoj tih dviju vještina u nastavi stranih jezika podliježe različitim zakonitostima. Većina učenika postiže više rezultate u čitanju s razumijevanje nego li u slušanju s razumijevanjem što je razumljivo s obzirom na vizualni i vremenski neograničeni kontakt s tekstom pri čitanju. Na toj je osnovi razvidno da u skladu s time valja prilagoditi i formulacije ostvarenosti odgojno-obrazovnih ishoda na kraju razreda.\nb) Opisi odgojno-obrazovnih ishoda „na razini usvojenosti ,dobar’ na kraju razreda“ nejasni su i zbunjujući. Kao prvo, ishodi se ne usvajaju već ostvaruju. Kao drugo, što znači „dobar“ kao razina „usvojenosti“ kada se u uvodnom tekstu navodi da se tu razinu postignuća ne može izjednačiti sa školskom ocjenom dobar? \nU radnoj verziji kurikuluma iz 2016. bile su formulirane četiri razine postignuća (zadovoljavajuća, dobra, vrlo dobra i iznimna) u takvoj je gradaciji specifikacija „dobar“ imala svoga smisla. Sada ovako izolirano navedena više odmaže negoli pomaže. Nadalje, bez mogućnosti usporedbe s formulacijama nižih i viših razina pojedine su formulacije potpuno neprimjerene, npr. „Polovično izvršava zadatak“ i sl. \nc) U svim domenama nedostaje fokus na strukovno obrazovanje. Taj je nedostatak najuočljiviji u preporučenim temama i vrstama tekstova u domeni Komunikacijska jezična kompetencija.\nd) Za domene Međukulturna komunikacijska kompetencija i  Samostalnost u ovladavanju jezikom valjalo bi dodatno razraditi barem neke specifične sadržaje te nadopuniti preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda. Upravo su ove dvije domene svojom prominentnom pozicijom u kurikulumu najveći izazov za veliki broj nastavnika, jer takva im se važnost do sada nije pridavala, pa bi nedostatak navođenja posebnih sadržaja i razrade metodičkih preporuka mogao uzrokovati pretežitu koncentraciju nastavnika na ostvarivanje ishoda u domeni Jezična komunikacijska kompetencija. \ne) Premda se u odgojno-obrazovnim ciljevima naglašava razvoj „višejezične kompetencije kroz podizanje jezične svjesnosti i svjesnosti o učenju jezika, povezivanjem učenja i poučavanja njemačkoga jezika s učenjem i poučavanjem materinskoga jezika i drugih stranih jezika te pripremajući učenike za učenje drugoga stranoga jezika“ u razradi ishoda u domeni „Samostalno ovladavanje jezikom“ strategije međujezičnog povezivanja i pozitivnog prijenosa nisu zastupljene.\n\n4. Komentari terminološke prirode \nPotrebno je precizirati, ujednačiti i raščistiti terminologiju:\na) U rubrici „Sadržaji“ pojam „jezične zakonitosti“ implicira gramatička pravila. S obzirom na usmjerenost suvremene nastave stranih jezika na razvoj međukulturne komunikacijske kompetencije bilo bi ga poželjno zamijeniti primjerice pojmom „jezične strukture“. Nadalje, pojam „funkcije“ valja nadopuniti, primjerice „jezične funkcije u komunikaciji“. \nb) U rubrici „Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda“ javljaju se pojmovi prvi, drugi itd. „odgojno-obrazovni ciklus“, premda predloženi kurikulum školsko obrazovanje više ne strukturira prema odgojno-obrazovnim ciklusima."]
[47,"Martina Budimir","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","Pozdravljam rasterećenje učenika, ali smatram da još postoji prostor za napredovanje u tome smislu.\nNe nalazim mogućnost drugoga stranoga jezika, 1.-4. godina učenja sa satnicom od 105 u prva dva, 140 u trećemu i 128 u četvrtome razredu. To je, naime, satnica drugoga stranoga jezika u programu hotelijersko-turistički tehničar. Nedostaje i mogućnost drugoga stranoga jezika 6.-9. godina učenja sa satnicom od 105 u prva dva, 140 u trećemu i 128 u četvrtome razredu.\nJe li smisleno iz nastave stranoga jezika u strukovnim školama izbaciti strukovne sadržaje?"]
[48,"Ljiljana Badrov Frleta","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","Slažem se s kolegicom Maljković i također postavljam pitanje zašto ishodi nisu usklađeni sa stupnjevima znanja jezika prema Zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike (2005.; ZEROJ) na koji se referira svaki suvremeni dokument u inozemstvu, a i kod nas postoji od 2010. Nacionalni okvirni kurikul u kojem su jasno razrađene sve razine jezičnog umijeća prema ZEROJU? Prema ZEROJU su oblikovani i ishodi za državnu maturu pa bi bilo svakako poželjno da se ishodi u kurikulu razrade na taj način.Uz to je jako važno da postoji i razrada ishoda i sadržaja prema strukovnim profilima."]
[49,"MARA ROZITA TAHIRBEGOVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","Neprihvatljiv je potpuni izostanak strukovnih sadržaja, osobito u 3. i 4. razredu, a govorimo o strukovnom kurukulumu. Za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ne bi se smjelo ostati samo na razini preporučenih sadržaja, jer se time otvara prevelik prostor u kojem se možda mnogi učitelji i neće dobro snaći. Ovakav kurikulum iziskivat će jako puno dodatnog rada i pomnog planiranja, potragu za adekvatnim materijalima  iz područja struke te će potpuno izbaciti udžbenik iz upotrebe."]
[50,"NEVENKA BLAŽEVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","Prof. dr. sc. Nevenka Blažević\nSveučilište u Rijeci\nFakultet za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu Opatija\n\nUspoređujući kurikulum njemačkog jezika za gimnazije i strukovne škole ne vidim nikakvu razliku u dijelu koji se odnosi na sadržaje, iako bi strukovne škole trebale osposobljavati učenike za obavljanje određenih poslova, a gimnazije za nastavak obrazovanja. Upravo o tome bi trebalo voditi računa pri izradi kurikuluma. Predloženi sadržaji za gimnazije i četverogodišnje strukovne škole su potpuno isti, a isti su i za sve razrede i razine. Zar bi učenici koji će npr. raditi u ugostiteljstvu i turizmu tijekom čitavog četverogodišnjeg obrazovanja trebali obrađivati teme poput načina življenja, obrazovanja i rada, slobodnog vremena i zabave, okoliša i ekologije, tehnologije i medija te politike, društva i aktivnog građanstva. Te teme se mogu obraditi u prvom i drugom razredu srednjih strukovnih škola (predložene su i za osnovne škole pa se i tamo obrađuju), a u trećem i četvrtom bi morale prevladavati teme iz određene struke. Stoga bi u kurikulumu trebalo navesti da se u prvom i drugom razredu na svim razinama učenja predlaže 25 % strukovnih sadržaja, a u trećem i četvrtom 75%. Ako se to ne prihvati zanima me kad i gdje bi budući hotelijersko-turistički tehničari trebali učiti strukovne sadržaje. Na visokoškolskim obrazovnim institucijama na kojima je fond sati toliki da se ne stigne ni aktivirati i otrgnuti zaboravu ono što je usvojeno u srednjoj školi to sigurno nije moguće, a nije moguće ni na kratkim tečajevima cjeloživotnog obrazovanja koje nude neke tvrtke (ovo tvrdim na osnovu svog četrdesetogodišnjeg radnog iskustva).  Iako su to samo preporučene teme, veliki broj nastavnika će radije odabrati nastavne materijale u kojima su zastupljene navedene preporučene teme, nego materijale sa strukovnim sadržajima. Naravno da je lakše sa svim učenicima obrađivati iste sadržaje, nego npr. s hotelijersko-turističkim tehničarima sadržaje iz njihove struke, a s nekim drugim zanimanjem u kojemu predaju druge sadržaje.  Upravo zato sadržaji iz područja određene struke moraju biti propisani kurikulumom.\n\nKako će npr. učenik, kako je navedeno u kurikulumu  „globalno, selektivno i detaljno razumjeti srednje duge i jednostavne tekstove povezane s njegovom strukom, planirati, oblikovati i govoriti srednje duge i jednostavne tekstove povezane s njegovom strukom,  razmjenjivati informacije u srednje dugim i jednostavnim razgovorima karakterističnima za njegovu struku i primjenjivati pravila pisanja jednostavnih tekstnih vrsta karakterističnih za njegovu struku“ ako se na nastavi ne budu obrađivali tekstovi iz područja dotične struke. Umjesto stručnih tekstova na prvom mjestu među preporučenim tekstovima su pjesme i strip. Kad sam to pročitala bila sam neugodno iznenađena, a bit će i učenici koji  budu obrađivali takve sadržaje. Zar su odabrali strukovne škole da bi obrađivali gimnazijske sadržaje? Vodi li se računa o njihovoj motivaciji i potrebama? Kako će se snaći kao praktikanti na recepciji hotela i u turističkoj agenciji ako ih nitko ne bude osposobljavao za komunikaciju u struci?\nAutori kurikuluma za gimnazije i strukovne škole vjerojatno su isti pa im je bilo lakše prepisati gimnazijske sadržaje nego kreirati nove. Čini se i da nikad nisu radili u srednjim školama hotelijersko-turističke i ugostiteljske struke u kojima su strani jezici daleko važniji nego u drugim strukovnim školama. Kod nas koji radimo u obrazovnim institucijama ugostiteljsko-turističke struke to izaziva veliki revolt, jer znamo što znači osposobljavanje učenika/studenata za komunikaciju u ovoj struci. \nNavedene primjedbe bi trebalo uzeti u obzir za sve razrede i razine učenja (devetu, šestu i prvu godinu učenja)."]
[51,"LJUBICA MALJKOVIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi po razredima i domenama","Ljubica Maljković, voditeljica Županijskog stručnog vijeća prof. njemačkog jezika strukovnih škola Grada Zagreba    \nPostavlja se pitanje zašto ishodi nisu usklađeni sa stupnjevima znanja jezika prema Zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike (2005.; ZEROJ) na koji se referira svaki suvremeni dokument u inozemstvu, a i kod nas postoji od 2010. Nacionalni okvirni kurikul u kojem su jasno razrađene sve razine jezičnog umijeća prema ZEROJU? Prema ZEROJU su oblikovani i ishodi za državnu maturu pa bi bilo svakako poželjno da se ishodi u kurikulu razrade na taj način.Uz to je jako važno da postoji i razrada ishoda i sadržaja prema strukovnim profilima."]
[52,"Ana Petravić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nE. Povezanost s drugim odgojno-obrazovnim područjima,  međupredmetnim temama i ostalim predmetima","Prof. dr. sc. Ana Petravić, predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\nKomentari i prijedlozi uz poglavlje E:\n1.  Posve je neutemeljena tvrdnja da se „(z)bog prirode sadržaja učenja i poučavanja koji, između ostalog, uključuju jezične sadržaje, različite aspekte ljudske egzistencije, kulturno nasljeđe i kulturu življenja te povijest i umjetnost, povezanost (…) prvenstveno ostvaruje s jezično-komunikacijskim, društveno-humanističkim i umjetničkim područjem“ te da se „(u) kasnijim se ciklusima usložnjavanjem ishoda, a time i znanja i vještina, ostvaruje povezanost s drugim odgojno-obrazovnim područjima: prirodoslovnim, tehničkim i informatičkim, matematičkim te tjelesnim i zdravstvenim. \nNaime, u skladu s psiholingvističkim spoznajama, spoznajama psihologije učenja i glotodidaktičkim načelima već se od samog početka učenja stranog jezika u nižim razredima osnovne škole, dakle u ranom učenju stranog jezika preporučaju i realiziraju poveznice sa svim odgojno-obrazovnim područjima.\n2.  I ovdje valja upozoriti na uporabu pojma „odgojno-obrazovni ciklus“ premda ova inačica kurikula obrazovnu vertikalu više ne strukturira na taj način."]
[53,"SNJEŽANA ZUBČIĆ","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nF. Učenje i poučavanje nastavnoga predmeta Njemački jezik","Poštovani,\nu dijelu dokumenta Podjela učenika u skupine stoji \"U slučaju potrebe formiranja manjih odgojno - obrazovnih skupina prema predznanju učenika unutar razrednoga odjela važno je i tada omogućiti nastavak učenja bez obzira na broj učenika u skupinama.\" - zanima me, radi li se ovdje o preporuci ili obavezi škole da omogući formiranje manjih skupina."]
[54,"Ana Petravić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nF. Učenje i poučavanje nastavnoga predmeta Njemački jezik","Prof. dr. sc. Ana Petravić, predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\nKomentari i prijedlozi uz poglavlje F:\n1. Odlomak naslovljen s „Iskustva učenja“\na. Nespretna je formulacija da je proces „osvještavanje jezika kao sustava (…) potrebno provoditi pažljivo i višekratno spiralnom progresijom u usvajanju znanja i vještina.\nPrijedlog: „osvještavanje jezika kao sustava (…) potrebno“ provoditi postupno i promišljeno strukturirajući usvajanje znanja i razvoj vještina u spiralnoj progresiji.\nb. I ovdje valja upozoriti na uporabu pojma „odgojno-obrazovni ciklus“ premda ova inačica kurikula obrazovnu vertikalu više ne strukturira na taj način.\nc. Nespretna je formulacija da „učenik upoznaje međukulturnost koja je postala bitno obilježje suvremenoga društva te na taj način iskustvo učenja jezika obogaćuje učenikov identitet.“ Međukulturnost bi ovdje valjalo zamijeniti pojmom multikulturalnost. \nPrijedlog: „učenik upoznaje multikulturalnost kao bitno obilježje suvremenih društava, obogaćujući na taj način svoj identitet.“\n2. Odlomak naslovljen s  „Uloga učitelja“\na. Učitelj svakako mora voditi računa o stilovima učenja svojih učenika, no istovremeno bitno doprinosi razvoju stilova učenja. Stoga bi to valjalo pridodati u treću rečenicu.\nb. U predzadnjoj rečenici odlomka pojam afektivne strategije valja nadopuniti. Uvriježen je pojam „socijalno-afektivne strategije“.\nc. I ovdje valja upozoriti na uporabu pojma „odgojno-obrazovni ciklus“ premda ova inačica kurikula obrazovnu vertikalu više ne strukturira na taj način.\n3. Odlomak naslovljen s „Mjesto učenja“\na. Umjesto „usvajanju“ na kraju prve rečenice odlomka bilo bi poželjno staviti „ovladavanju jezikom“.\nb. Glede uporabe suvremenih tehnologija valja naglasiti potrebu kritičkog pristupa učitelja s obzirom na učinke u nastavi stranih jezika. Ako je uporaba novih tehnologija sama sebi svrhom ili služi podilaženju učeničkim navikama, teško će doprinijeti ostvarenju ciljeva nastave stranih jezika. \nPrijedlog: Promišljena upotreba….  jedan je od čimbenika koji mogu doprinijeti; „bezbrojne prilike“ zamijeniti s brojne prilike.\n4. Odlomak naslovljen s „Vrijeme poučavanja“\nIskustvo učenja u ranoj dobi ne stvara „preduvjet“ nego temelj za cjeloživotno učenje.\n5. Odlomak naslovljen s „Materijali i resursi za učenje“\na) Za razliku od školskog okružja u kojem možemo kontrolirati i usmjeravati raznolikost izvora znanja za izvanškolsko okružje to nije moguće. Što se podrazumijeva pod izvanškolskim okružjem? Obitelj, izvanškolske aktivnosti, odlazak u kino? U svakom bi slučaju trebalo precizirati u čijoj je nadležnosti stvaranje poticajnog izvanškolskog okružja.\n6.  Odlomak naslovljen s „ Podjela učenika u skupine“\na) U prvoj bi rečenici bilo prikladnije umjesto „samostalno učenje“ navesti „postupno osamostaljivanje u učenju“.\nb) Kondicional bi u drugoj rečenici trebalo zamijeniti indikativom: umjesto „gdje bi svaki pojedinac dobio priliku aktivno sudjelovati“ staviti „gdje svaki pojedinac dobiva priliku za aktivno sudjelovanje“\nc) Nadopuniti dio rečenice o oblikovanju razrednih odjela u srednjoj školi na način: „važno je pri oblikovanju razrednih odjela u 1. razredu srednje škole“."]
[55,"JELENA BUJAS-GRUBAR","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nF. Učenje i poučavanje nastavnoga predmeta Njemački jezik","\"Pri podjeli učenika u skupine može se  voditi svjedodžbama iz osnovne škole  kao i rezultatima dijagnostičkoga mjerenja koje se preporučuje  na početku 1. razreda srednje škole.\"\nOvo \"može\" znači da učenici i dalje mogu odlučiti da nastavljaju učiti njemački u srednjoj školi kao \"početnici\" ili??"]
[56,"Marina Polovina","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nF. Učenje i poučavanje nastavnoga predmeta Njemački jezik","Ako imamo na umu sljedeće tekstove iz ovog kurikuluma:\n\"Usmjerenost na učenika osnovno je načelo suvremenoga učenja i poučavanja njemačkoga jezika, pri čemu se uvažavaju učenikov kognitivni, afektivni i jezični razvoj te njegove potrebe, interesi kao i neposredno životno okružje. \"\n\"Učitelj treba biti osposobljen za samostalno donošenje odluka o primjeni kurikuluma, izboru materijala te izboru metoda poučavanja.\"\n\"Učenicima tijekom nastavnoga procesa u školskome i izvanškolskome okružju na raspolaganju trebaju biti raznoliki izvori znanja prilagođeni učenikovu jezičnomu, kognitivnomu i afektivnomu stupnju razvoja, njegovim interesima i potrebama.\"\n... nameće se pitanje kako shvatiti novi Zakon o udžbenicima, u kojem se u čl. 10.3 kaže: \" Odluku o odabiru udžbenika u višim razredima osnovnih i svim razredima srednjih škola donose stručni aktivi predmeta na razini škole. U svim paralelnim razrednim odjelima viših razreda osnovne i srednje škole za jedan nastavni predmet u uporabi može biti samo jedan udžbenik.\"\nDakle, ako zaključimo da je jedan od dva paralelna razredna odjela u prosjeku boljeg predznanja, te da je u interesu učenika i njihova optimalnog razvoja da im se postave  viši ciljevi, da su sposobni raditi na zahtjevnijim tekstovima, nastavniku se ne daje mogućnost odabira zahtjevnijeg udžbenika, svi moraju raditi isto.\nZakon o udžbenicima trebao bi ostaviti mogućnost fleksibilnije promjene udžbenika."]
[57,"Martina Budimir","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nF. Učenje i poučavanje nastavnoga predmeta Njemački jezik","\"U slučaju potrebe formiranja manjih odgojno - obrazovnih skupina prema predznanju učenika unutar razrednoga odjela važno je i tada omogućiti nastavak učenja bez obzira na broj učenika u skupinama.\" - KONAČNO!"]
[58,"Ana Petravić","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nG. Vrednovanje usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda u nastavnom predmetu Njemački jezik","Prof. dr. sc. Ana Petravić, predstojnica Katedre za obrazovanje učitelja njemačkog jezika – interkulturalna germanistika, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\n\nKomentari i prijedlozi uz poglavlje G:\n1. „Jezične djelatnosti“ kao elementi vrednovanja djelomično odudaraju od kriterija formuliranja osnovnih odgojno-obrazovnih ishoda. U ishodima se naime ne razlikuje slušanje i čitanje s razumijevanjem. Stoga i ovdje sugeriram da se ishodi prilagode uvriježenom razlikovanju receptivnih vještina na slušanje s razumijevanjem i na čitanje s razumijevanjem kako bi se uspostavila transparentnost i harmonizirale osnovne kategorije ishoda s elementima ocjenjivanja. Pred kraj trećeg odlomka navodi se da su očekivana znanja i vještine  „jasno opisane za svaku razinu postignuća“. Budući da se u tabličnim razradama po razredima navodi samo ostvarenost ishoda na razini „dobar“, nejasno je što se ovdje misli pod razinama postignuća.\n2. Isti se problem javlja i u konstataciji : „Ostvarenost odgojno-obrazovnih ishoda vrednuje se s obzirom na definirane razine usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda. Učitelj pri vrednovanju za svaki element ocjenjivanja prema tim razinama razrađuje opisivače koji određuju opseg znanja, dubinu razumijevanja i stupanj razvijenosti vještina potrebne za određenu ocjenu.“ Takav je pristup imao uporište u razradi razina postignuća na zadovoljavajuću, dobru, vrlo dobru i iznimnu koja je bila dio radne inačice kurikula iz 2016. Temeljem sadašnje jedne jedine („dobre“) razine postignuća ovakav je zahtjev u potpunosti neopravdan i njegovo bi forsiranje moglo dovesti do eklatantnih razlika u očekivanjima učitelja i procjeni učeničkih postignuća. U tom se smislu nameće potreba dodatnog opremanja kurikula uputama za vrednovanje s diferenciranim formulacijama opisivača za  razine usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda. \n3. Valjalo bi obrazložiti zašto se u 1. i 2. razredu (osnovne škole?) postignuća u sve tri domene jednakomjerno uzimaju u obzir prilikom formiranja ocjene, a od 3. razreda nadalje se veće težište stavlja na postignuća u domeni Jezična komunikacijska kompetencija. U tom je pogledu moguće argumentirati i u prilog obrnutog kriterija određivanja težišta– što je učenik dalje odmakao u učenju jezika to su važnija postignuća u domenama Međukulturna komunikacijska kompetencija i Samostalnost u ovladavanju jezikom. \n4. Terminološki komentari i pitanja:\na. Ispred „posredovanja“ u prvom odlomku valjalo bi dodati „jezično“. \nb. I ovdje valja upozoriti na neujednačenost terminologije („jezične djelatnosti“ u ovom poglavlju/ „jezične vještine“ u drugim poglavljima).\nc. Bi li se moglo pojasniti što se misli pod pojmom „rubrika“ kao jednom od oblika vrednovanja za učenje?\nd. I ovdje se pojavljuje „usvojenost“ umjesto ostvarenosti ishoda."]
[59,"TEA SIVEC","Prijedlog predmetnog kurikuluma nastavnoga predmeta Njemački jezik,\nG. Vrednovanje usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda u nastavnom predmetu Njemački jezik","U osnovnoj školi bi se trebala učiti dva strana jezika kao obavezni, a u srednjoj školi bi trebalo omogućiti kontinuitet učenja. U većini srednjih strukovnih škola  u srednjoj školi se uči samo 1. strani jezik, što znači da učenici koji su u osnovnoj školi imali priliku učiti dva strana jezika, tu mogućnost u srednjoj školi nemaju. Moraju se opredijeliti za jedan strani jezik (u pravilu engleski). Kod učenika i roditelja postoji velik interes za učenje 2. stranog jezika, ali mogućnosti za to nema. I to je jedan od razloga zbog čega se neki učenici odlučuju za gimnazije, umjesto za strukovne škole."]