DRŽAVNI ZAVOD ZA RADIOLOŠKU I NUKLEARNU SIGURNOST
Na temelju članka 45. stavka 2. Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti (»Narodne novine«, br. 141/13 i 39/15), ravnatelj Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost, donosi,
PRAVILNIK
o sustavu upravljanja nuklearnim postrojenjima
- Ukupno komentara:
- Ukupno općih komentara:
- Ukupno nadopuna teksta:
Namjena
Članak 1
(1) Ovaj Pravilnik utvrđuje zahtjeve za uspostavu i održavanje učinkovitog vođenja i upravljanja sigurnošću u organizacijama koje se bave nuklearnim postrojenjima i aktivnostima koje dovode do opasnosti od zračenja.
(2) Ovaj Pravilnik primjenjuje se na uspostavu, provedbu, ocjenjivanje i trajno poboljšanje sustava upravljanja za:
a) Nuklearna postrojenja;
b) Aktivnosti korištenjem izvora ionizirajućeg zračenja;
c) Upravljanje radioaktivnim otpadom ;
d) Prijevoz radioaktivnog materijala;
e) Aktivnosti zaštite od zračenja;
f) Sve druge postupke ili okolnosti u kojima ljudi mogu biti izloženi zračenju iz prirodnih i umjetnih izvora;
g) Regulaciju takvog nuklearnog postrojenja i aktivnosti.
Članak 2
Opći i posebni zahtjevi za sustav upravljanja propisani ovim Pravilnikom primjenjuju se na nuklearna postrojenja osim nuklearnih elektrana kao što je definirano Zakonom o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, pomoću stupnjevitog pristupa, u obzir će se uzeti složenost i specifičnost svakog nuklearnog postrojenja.
Članak 3.
(1) Sljedeći pojmovi, u smislu ovoga Pravilnika, imaju slijedeće značenje:
Integrirani sustav upravljanja : Koherentni sustav upravljanja u kojem su svi sastavni dijelovi organizacije integrirani kako bi se omogućilo da se svi ciljevi organizacije ostvare.
Zainteresirane stranke (dionici): kupci, vlasnici, operatori, zaposlenici, dobavljači, partneri, sindikati, regulirana industrija i profesionalci; znanstvena tijela; vladine agencije ili regulatori (lokalni, regionalni i nacionalni) čije obveze pokrivaju nuklearnu energiju; mediji; javnost (pojedinci, društvene skupine i interesne skupine); i druge države, osobito susjedne države koje su sklopile ugovore koji predviđaju razmjenu informacija o mogućim prekograničnim utjecajima, odnosno država koje sudjeluje u izvozu i uvozu određenih tehnologija i materijala.
Stupnjevit pristup znači osigurati procese da su razina analize, dokumentacije i postupci koji se koriste su u skladu sa zahtjevima i razmjerni:
a) relativnoj važnosti za sigurnost, zaštitnim mjerama i sigurnosti;
b) veličini bilo koje moguće opasnosti;
c) fazi životnog ciklusa postrojenja ;
d) programskoj misiji postrojenja ;
e) posebnim karakteristikama postrojenja ;
f) relativnoj važnosti radioloških i ne radioloških opasnosti, i
g) bilo kojem drugom relevantnom čimbeniku.
Vođenje: znači vezu koja ima za cilj predanost pri postizanju ciljeva, zajedničkim vrijednostima i ponašanjima koja utječu na pojedince i motiviraju ih da bi organizacija kontinuirano poboljšavala performanse.
Upravljanje: znači funkcioniranje i osigurava da organizacija djeluje učinkovito te da je rad završen u skladu sa zahtjevima, planovima i resursima.
Sustav upravljanja: Skup elemenata međusobno povezanih ili u interakciji (sustav) za uspostavljanje politike i ciljeva te omogućava da se ciljevi postignu na učinkovit i djelotvoran način. Sustav upravljanja integrira sve elemente organizacije u jedan koherentan sustav s ciljem da se ostvare sve zadaće organizacije koje treba postići. Ovi elementi su strukture, sredstva i postupci. Osoblje, oprema i organizacijska kultura, kao i politike dokumentiranja i procesi su dijelovi sustava upravljanja. Procesi unutar organizacije moraju rješavati sveukupnost zahtjeva na organizaciju, kao što je utvrđeno u, primjerice, IAEA sigurnosnim standardima i drugi međunarodnim propisima i standardima.
Pregled sustava upravljanja : redovito i sustavno vrednovanje prikladnosti, organizacije , primjerenosti , učinkovitosti i djelotvornosti sustava upravljanja od strane višeg menadžmenta u provođenju politike i ostvarivanja ciljeva organizacije .
Nuklearno postrojenje : postrojenje za izradu nuklearnog goriva , istraživački reaktor , nuklearna elektrana , postrojenje za obogaćivanje ili objekt za preradu .
Resursi : uključuje pojedince , infrastrukturu , radno okruženje , informacije, znanja , i dobavljače , kao i materijalna i financijska sredstava .
Sigurnost : zaštita ljudi i okoliša od rizika zračenja, sigurnost nuklearnih postrojenja i djelatnosti koje dovode do opasnosti od zračenja. Sigurnost koja se ovdje koristi uključuje sigurnost nuklearnih postrojenja, sigurnost od zračenja, sigurnosti konačnih odlagališta i sigurnost u prijevozu radioaktivnog materijala.
Kultura sigurnosti : Skup karakteristika i stavova u organizacijama i pojedinaca koji utvrđuju da , kao najvažniji prioritet , zaštita i sigurnosna pitanja dobivaju pozornost osiguranu njihovom važnosti .
Politika sigurnosti : dokumentirana predanost od strane nositelja odobrenja za visoku provedbu nuklearne sigurnosti koja se odnosi na jasne sigurnosne ciljeve i predanost potrebnih sredstava za postizanje tih ciljeva . Politika sigurnosti izdaje se kao poseban dokument upravljanja sigurnošću , ili kao vidljivi dio integrirane organizacijske politike .
Samoprocjena: rutinski i kontinuirani postupak koji provodi viši menadžment i menadžment na drugim razinama kako bi ocijenili učinkovitost performansi u svim područjima njihove odgovornosti.
Viši menadžment : osoba ili skupina ljudi koji usmjeravaju, nadziru i ocjenjuju organizaciju na najvišoj razini.
Dobavljači : dizajneri, proizvođači, graditelji , poslodavci , poduzetnici , izvođači i prijevoznici koji opskrbljuje stavke povezane sa sigurnošću .
(2) Ostali pojmovi koji se pojavljuju u ovom Pravilniku imaju značenja definirana u Zakonu o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti.
Članak 4.
(1) Primarnu odgovornost za sigurnost nuklearnog postrojenja snosi nositelj odobrenja. Ta odgovornost ne može se prenijeti i uključuje odgovornost za aktivnosti izvođača i kooperanata čije aktivnosti mogu utjecati na sigurnost nuklearnog postrojenja
(2) Nositelj odobrenja mora osigurati da postrojenje radi na siguran način i u skladu sa svim važećim zakonskim i regulatornim zahtjevima.
(3) Nositelj odobrenja mora osigurati da su odluke o sigurnosnim pitanjima pravovremene i omogućuju odvijanje odgovarajuće istrage i konzultacije, tako da se razmotre svi relevantni aspekti sigurnosti. Sigurnosni problemi će se podvrgnuti odgovarajućoj sigurnosnom procjeni, od strane odgovarajuće kvalificiranog i neovisnog revizora.
Članak 5.
(1) Nositelj odobrenja će osigurati:
a) da je uspostavljen integrirani sustav upravljanja i da se učinkovito provodi;
b) da će menadžeri učinkovito voditi sigurnost, koja će se kontinuirano poboljšavati te će sigurnost i sigurnosna kultura imati prioritet.
(2) Najveći prioritet ima temeljna sigurnost kojoj je cilj zaštititi ljude i okoliš od štetnih učinaka ionizirajućeg zračenja .
(3) Odgovornosti za sigurnost i aranžmani potrebni kako bi se osigurala sigurnost moraju biti dokumentirani u sustavu upravljanja .
Članak 6.
(1) Nositelj odobrenja odgovoran je za :
a) Uspostavljanje politike, procedura i aranžmana za održavanje sigurnosti u svim uvjetima ;
b) Uspostavljanje i održavanje kompetencija i resursa potrebnih za sigurnost ;
c) Pružanje adekvatne obuke i informacija potrebnih za sigurnost ;
d) Osiguravanje odgovarajućeg projektiranja, izgradnje, puštanja u pogon, rada i razgradnje nuklearnog postrojenja, adekvatne kvalitete aktivnosti i njihove povezane opreme kako bi se osigurala sigurnost, posebice sustava, struktura i komponenti važnih za sigurnost;
e) Osiguranje da dobavljači i izvođači razumiju i udovoljavaju sigurnosnim zahtjevima koji se odnose na proizvode ili usluge koje pružaju i da razumiju promicanje kulture sigurnosti na sustavan način ;
f) Osiguranje sigurnog upravljanja i kontrole nad svim radioaktivnim materijalom i radioaktivnim izvorima;
g) Osiguranje mjera za sigurno upravljanje i nadzor cjelokupnog generiranog radioaktivnog otpada , uključujući resurse i financiranja , za dugoročno upravljanje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada s obzirom na sadašnje i buduće naraštaje ;
h) Osiguranje nesmetane komunikacije unutar organizacije i sa zainteresiranim stranama .
Članak 7.
(1) Nositelj odobrenja mora :
a) Definirati upravljačke strukture , te dužnosti i odgovornosti za sigurnost u cijeloj organizaciji .
b) Implementirati učinkovite postupke upravljanja sigurnosti ( npr. postavljanje vizije, strategije i politike , te nadzirati provedbu i učinkovitost ).
c) Odrediti koje resurse i sposobnosti će zadržati ili sam razviti a koji će se djelomično ili potpuno ustupiti drugima .
(2) Očekivanja zainteresiranih strana uzet će se u obzir od strane višeg menadžmenta u aktivnostima i interakciji u procesima sustava upravljanja , s ciljem povećanja zadovoljstva zainteresiranih strana te osigurati da sigurnost nije ugrožena .
(3) Nositelj odobrenja je dužan obavijestiti prodavatelje , dobavljače i izvođače o svim relevantnim aspektima sigurnosti i zahtjevima, te će potvrditi da su u cijelosti implementirali sigurnosnu opremu , proizvode i usluge koje su isporučene , u svim fazama nuklearnog postrojenja i djelatnosti života .
Članak 8.
(1) Nositelj odobrenja mora uspostaviti , implementirati , ocijeniti i stalno poboljšavati sustav upravljanja u cilju postizanja sigurnosnih ciljeva, te ispuniti zakonske i druge uvjete . Nositelj odobrenja treba izdvojiti odgovarajuća sredstva za obavljanje tih djelatnosti .
(2) Menadžment će na svim razinama poticati i ohrabriti uključivanje svih pojedinaca u provedbi i organizaciji te neprekidno poboljšavati sustav upravljanja .
(3) Nositelj odobrenja mora biti u stanju pokazati učinkovito ispunjenje zahtjeva sustava upravljanja .
(4) Nositelj odobrenja zadržava cjelokupnu odgovornost za sustav upravljanja , čak i ako vanjska organizacija sudjeluje u radu i razvija sve ili dio sustava upravljanja .
(5) Glavni cilj sustava upravljanja je da postigne i poboljša sigurnost:
a) Objedinjujući na koherentan način sve zahtjeve za upravljanjem organizacije;
b) Opisujući planirane i sustavne radnje potrebne za pružanje adekvatnog povjerenje da su svi zahtjevi ispunjeni ;
c) Osiguravajući da se zdravlje, okoliš, sigurnost, kvaliteta i ekonomski zahtjevi ne smatraju odvojenima od sigurnosnih zahtjeva, kako bi se spriječio njihov mogući negativan utjecaj na sigurnost.
Članak 9.
Upravljačke strukture , dužnosti i odgovornosti moraju biti jasno definirane u sustavu upravljanja . Konkretno :
a) Odnos organizacije prema drugim organizacijama , uključujući i njegovu matičnu organizaciju , te regulatorno tijelo .
b) Pozicije koje čine viši menadžment organizacije također će biti definirane u sustavu upravljanja .
Članak 10.
(1) U sustavu upravljanja sigurnost mora biti na prvom mjestu , svi ostali zahtjevi imaju manju važnost .
(2) Sustav za upravljanje mora se utvrditi i integrirati sa zahtjevima sadržanim u ovom Pravilniku :
a) Zakonske i regulatorne zahtjeve ;
b) Bilo kakve službeno dogovorene zahtjeve sa zainteresiranim stranama ;
c) Zahtjeve iz drugih relevantnih kodeksa i standarda usvojenih za uporabu od strane nositelja odobrenja.
Članak 11.
(1) Organizacijska struktura, odgovorni , različite razine vlasti , procesi i sučelja za sve organizacije , jedinice i pojedinace su definirani i dokumentirani u integriranom sustavu upravljanja .
(2) Integrirani sustav upravljanja se mora obratiti menadžmentu u slučaju bilo kakvih promjena u procesima ili organizaciji koji su važni za sigurnost. To uključuje procjenu i ocjenjivanje s obzirom na važnost sigurnosti, opravdanja i komunikacije. Konkretno, potencijalni kumulativni učinci niza organizacijskih promjena, čak i malih ili zanemarivih, kod aktivnosti važnih za sigurnost razmotrit će se i poduzeti odgovarajuće mjere.
Članak 12.
(1) Viši menadžment je dužan:
a) Razviti zajedničke vrijednosti za sigurnost i očekivanja u ponašanju da bi oblikovali kulturu sigurnosti, kao i promicanja vlasništva za sigurnost.
b) Razviti i komunicirati jasne sigurnosne politike, strategije, planove i ciljeve za sigurnost.
c) Osigurati da su dužnosti i odgovornosti na svim razinama u skladu s politikom, strategijom i ciljevima kako bi se osigurali da su sigurnosni zahtjevi i ciljevi ispunjeni, te da vodili donošenje odluka ili svakodnevni rad.
d) Razvijati i održavati sposobnosti rukovođenja unutar organizacije, tako da menadžeri na svim razinama pokazuju vodstvo. Takve mogućnosti uključuju vodstvo u teškim i neočekivanim situacijama.
e) Poticati otvorenu komunikaciju, tražiti stalnu povratnu informaciju o tome kako učinkovito vodstvo osigurava poboljšava sigurnost, te poduzeti akciju ako je to potrebno.
Članak 13.
(1) Čelnici na svim razinama u organizaciji su dužni:
a) Dosljedno demonstrirati i podržavati stavove i ponašanja koja će dovesti do trajne i jake sigurnosne kulture.
b) Aktivno tražiti informacije o sigurnosnim performansama na otvoren i transparentan način i pokazati predanost kontinuiranom poboljšanju.
c) Uvjeriti se da njihovi postupci potiču otvorenu kulturu izvješćivanja i spremnost da se testiraju akcije ili uvjeti nepovoljne za sigurnost .
d) Koristiti svoj utjecaj kako bi podržavao i poticao zaposlenike da se postigne sigurnost u radu i tražiti njihovo aktivno sudjelovanje u poboljšanju provedbe sigurnosti , uključujući razmatranje uloge osoblja u odlukama vezanim uz sigurnost . Preduvjet za to je zajedničko razumijevanje u cijeloj organizaciji potencijalnih rizika i posljedica , i kako njima upravljati .
Članak 14.
(1) Organizacijska struktura za siguran i pouzdan rad postrojenja , mora osiguravati prikladan odgovor u hitnim slučajevima , mora biti opravdana i dokumentirana .
(2) Adekvatnost organizacijske strukture treba procijeniti kada su napravljene organizacijske izmjene koje bi mogle biti značajne za sigurnost . Takve izmjene moraju biti unaprijed opravdane , pomno planirane , a ocjenjuju se nakon provedbe .
(3) Odgovornosti, ovlaštenja i linije komunikacije moraju biti jasno definirane i dokumentirane za sve osoblje na dužnostima važnim za sigurnost .
Članak 15.
(1) Nositelj odobrenja je dužan izdati pisanu sigurnosnu politiku. Mora biti jasno ukoliko se daje veći prioritet nečemu drugome osim sigurnosti u svim planovima postrojenja.
(2) Politika sigurnosti mora uključivati obvezu da kontinuirano razvija sigurnost .
(3) Politika sigurnosti dostavlja se svim osobama na lokaciji sa zadacima važnih za sigurnost , na takav način da se politika razumije i primjenjuje . Ključni elementi sigurnosne politike moraju se dostaviti izvođačima , na takav način da se očekivanja i zahtjeve nositelja odobrenja prihvati i primijeni u aktivnostima .
Članak 16.
(1) Sigurnosna politika zahtijeva :
a) Smjernice za provedbu politike i praćenja sigurnosti izvedbe ;
b) Sigurnosne ciljeve i zadatke , jasno formulirane na takav način da ih se može lako pratiti i slijediti od strane Uprave postrojenja .
c) Kontinuirano poboljšanje nuklearne sigurnosti pomoću :
i. Prepoznavanja i analize bilo kojih novih informacija vremenski razmjerno njihovom sigurnosnom značaju ;
ii. Redovitih pregleda cjelokupne sigurnosti nuklearne elektrane , uzimajući u obzir operativno iskustvo , istraživanja sigurnosti i napredak u znanosti i tehnologiji ;
iii. Pravovremene provedbe identificiranih razumno izvedivih poboljšanja.
Članak 17.
Adekvatnost i status provedbe sigurnosne politike moraju biti ocijenjeni od strane nositelja odobrenja na redovnoj osnovi, češće nego povremenim sigurnosnim pregledima.
Članak 18.
(1) Načela ocjenjivanja moraju biti dokumentirana u sustavu upravljanja i moraju uzeti u obzir :
a) Sigurnosni značaj i složenost svakog procesa , aktivnosti , struktura , sustava , opreme koja , proizvoda i usluga ;
b) Opasnosti i veličine rizika za sigurnost i potencijalnog utjecaja radiološkog utjecaja na sigurnost, zdravlje, okoliš, sigurnost, kvalitetu i ekonomske elemenate svake aktivnosti;
c) Moguće posljedice ako se dogodi kvar ili neočekivani događaj ili je aktivnost nedovoljno osmišljena ili se nepravilno obavlja .
(2) Ocjenjivanje primjene zahtjeva sustava upravljanja mora se primjenjivati na proizvode i aktivnosti u svakom procesu .
Članak 19.
(1) Nositelj odobrenja mora :
a) Uspostaviti strategije, planove i ciljeve organizacije koje su u skladu sa sigurnosnim pravilima i da je njihov ukupni učinak na sigurnost razumljiv se i uspješno vođen.
b) Razviti politiku organizacije te ih dokumentirati u sustavu upravljanja. Politika mora biti u skladu s organizacijom i aktivnostima nuklearnog postrojenja, i podržavati sigurnosnu politiku.
c) Uspostaviti okvir za razvoj ciljeva , strategija , planova i ciljeva koji uzimaju u obzir povratne informacije i uključuju sve razine u organizaciji . Ciljevi , strategija i planovi organizacije će biti razvijeni na takav način da sigurnost nije ugrožena drugim čimbenicima , kao što su proizvodnja i troškovi .
Članak 20.
(1) Ciljevi, strategija, i planovi i moraju se priopćiti i biti upravljani na svim razinama u organizaciji.
(2) Svi pojedinci koji rade posao pod kontrolom organizacije moraju biti svjesni i razumjeti politiku i ciljeve relevantne za njihove poslove, njihov doprinos učinkovitosti sustava upravljanja i sigurnosne implikacije nisu u skladu s tim zahtjevima.
Članak 21.
(1) Nositelj odobrenja mora osigurati su da mjerljive zadaće za provedbu ciljeva, strategije i planovi uspostavljene putem odgovarajućih postupaka na različitim razinama u organizaciji. Ciljevi uključuju upravljanje rizicima od zračenja.
(2) Nositelj odobrenja mora osigurati da se provedba planova povremeno uspoređuje s ciljevima te da su poduzete radnje za rješavanje odstupanja od planova gdje je potrebno.
Članak 22.
(1) Nositelj odobrenja mora utvrditi procese sustava upravljanja koji su potrebni za postizanje ciljeva, osigurati sredstva kako bi zadovoljili sve zahtjeve i isporučiti proizvode organizacije. Njihov razvoj će se planirati, provoditi, procijeniti i kontinuirano poboljšavati.
(2) Nositelj odobrenja će definirati sve procesne sekvence i sučelja. Posebna pozornost će se posvetiti sučelju kako unutar organizacije i vanjskim pružateljima usluga.
(3) Svaki postupak će se razvijati i upravljati s istim na način da sigurnost nije ugrožena, a zahtjevi ispunjeni. Procesi, uključujući i povratne mehanizme, primjenjivat će se, procjenjivati i kontinuirano poboljšavati.
(4) Nositelj odobrenja mora utvrditi i provoditi postupke nužne kako bi se osigurala učinkovitost provedbe i nadzora nad procesima .
(5) Razvoj svakog postupka mora osigurati da :
a) Zahtjevi procesa su navedeni i obratno ( npr. sukladno važećim propisima , zakonski , pravni , sigurnost , zdravlje , okoliš , sigurnost , kvaliteta i ekonomski uvjeti );
b) Su opasnosti i rizici identificirani , zajedno sa svim potrebnim umirujući radnji ;
c) Su definirane interakcije sa procesima;
d) Su identificirani procesi ulaza i izlaza ;
e) Da je opisan tijek procesa ;
f) Je uspostavljen kriterij postupka mjerenja procesa .
(6) Nositelj odobrenja obvezan je izraditi , provjeriti i implementirati nove procese i promjene postojećih na način da sigurnost nije ugrožena .
Članak 23.
(1) Svaki proces koji može utjecati na sigurnost će se obavljati u kontroliranim uvjetima , koristeći lako razumljive , provjerene trenutne procedure , upute , nacrte ili druge odgovarajuće načine . To će se na odgovarajući način vrednovati prije prve uporabe i povremeno preispitivati kako bi se osigurala prikladnost i učinkovitost .
(2) Ljudi koji obavljaju djelatnost koja se odnosi na procese će biti uključeni u vrednovanje.
Članak 24.
Za svaki proces aktivnosti za inspekciju, ispitivanja, provjere i vrednovanja, svojim kriterijima prihvatljivosti i odgovornosti za obavljanje takve djelatnosti moraju biti navedene u prijavi za stupnjevanje pristupa, uključujući, ako i kada se zahtijeva neovisna inspekcija, ispitivanje, provjeravanje i vrednovanje.
Članak 25.
Aktivnosti i sučelja između različitih pojedinaca ili grupa koji su uključeni u jednom procesu, moraju biti planirana, kontrolirana i upravljana na način koji osigurava učinkovitu komunikaciju i jasno dodjeljivanje odgovornosti .
Članak 26.
Nositelj odobrenja mora osigurati da se aktivnostima i procesima elektrane upravlja putem dokumentiranog sustava upravljanja koji pokriva sve aktivnosti , uključujući i odgovarajuće aktivnosti s dobavljačima i izvođačima radova , što može utjecati na siguran rad postrojenja .
Članak 27.
(1) Sustav za upravljanje mora biti dokumentiran .
(2) Dokumentacija sustava upravljanja mora biti razvijena kako bi bila razumljiva , jasna , nedvosmislena i pristupačna onima koji će je koristiti . Dokumenti moraju biti pod kontrolom , čitljivi , prepoznatljivi i lako dostupni na mjestu upotrebe .
(3) Promjene dokumenata moraju biti pregledane i snimljene i podliježu istoj razini provjere kao i odobrenja samih dokumenata.
Članak 28.
(1) Dokumentacija sustava upravljanja mora, kao minimum, uključivati sljedeće:
a) Politika izjava organizacije ;
b) Opis sustava upravljanja;
c) Opis organizacijske strukture nositelja odobrenja ;
d) Opis funkcionalne odgovornosti , razine odgovornosti i interakcija upravljanja , izvođenja i ocjenjivanja rada , kao i opis interakcije s relevantnim vanjskim organizacijama ;
e) Vrijednosti i očekivanja od višeg menadžmenta ;
f) Jasan opis "kada, kako i tko" donosi odluke;
g) Opis procesa i informacija koje objašnjavaju kako rad treba pripremiti, pregledati, provoditi, zabilježiti, procjenjivati i poboljšavati. Opis će se na temeljiti te odražavati na politiku;
h) Opis interakcija s relevantnim vanjskim zainteresiranim stranama i organizacijama , uključujući nadležne organizacije i regulatorno tijelo prema potrebi .
(2) Dokumentacija sustava upravljanja mora sadržavati :
a) Karakteristike organizacije i njezinih aktivnosti ;
b) Složenost procesa i njihovih interakcija .
Članak 29.
Nositelj odobrenja mora utvrditi i osigurati resurse potrebne za obavljanje djelatnosti organizacije , tako da je sigurnost kontinuirano poboljšava , a ne kompromitira .
Članak 30.
Informacijama i znanjem organizacije će se upravljati kao resursom .
Članak 31.
Nositelj odobrenja mora osigurati da su svi pojedinci sposobni obavljati svoj dodijeljen im posao te da razumiju važnost i značaj svojih aktivnosti za sigurnost . Pojedinci moraju imati odgovarajuće obrazovanje i obuku , te moraju imati odgovarajuće vještine , znanja i iskustva kako bi se osigurala njihova nadležnost . Obuka mora osigurati da su pojedinci svjesni važnosti i značaja njihovih djelatnosti te o tome kako njihove aktivnosti pridonose sigurnosti u ostvarivanju ciljeva organizacije . Provoditi će se procjena učinkovitosti treninga ili aktivnosti koje su poduzete . Potrebno znanje će se postići i održavati .
Članak 32.
(1) Nositelj odobrenja mora uspostaviti aranžmane kako bi se osiguralo da organizacija ima i održava , uključujući i vanjske podrške , u svakoj fazi životnog ciklusa nuklearnog postrojenja i aktivnosti koje dovode do opasnosti od zračenja , cijeli niz resursa i sposobnosti potrebnih za provođenje svih aktivnosti i odgovornosti kako bi se osigurala sigurnost .
(2) Potreban broj djelatnika za rad na siguran način , a njihova se nadležnost mora analizirati na sustavan i dokumentirani način .
(3) Dostatnost osoblja za rad na siguran način , njihova nadležnosti , i prikladnosti za sigurnosne rad dokazuje se redovito i dokumentirano .
(4) Mora postojati dugoročni plan osoblja za aktivnosti koje su važne za sigurnost .
(5) Promjene broja osoblja , koje bi mogle biti značajne za sigurnost , mora se opravdati unaprijed , planski i vrednovati nakon provedbe .
(6) Nositelj odobrenja mora uvijek imati dovoljno vlastitog nadležnog osoblja i sredstva za razumijevanje osnove licenciranja postrojenja i stvarni dizajn i rad postrojenja u svim stanjima postrojenja .
(7) Nositelj odobrenja mora održavati dovoljnim vlastito stručno osoblje i resurse kako bi odredili i postavili standarde upravljanja i procjenu sigurnosti na radu koju provode izvođači .
Članak 33.
Nositelj odobrenja će utvrditi , osigurati , održavati i ponovno procijeniti infrastrukturu i radno okruženje potrebno za rad, te će isto provoditi na siguran način i pritom ispuniti sve nužne zahtjeve .
Članak 34.
(1) Svi pojedinci u organizaciji moraju doprinijeti promicanju i poticanju jake sigurnosne kulture implementacijom i jačanjem :
a) Individualne i kolektivne predanost sigurnosti ;
b) Vlasništvom nad sigurnosti ;
c) Otvoreno kulture koja potiče povjerenje , suradnju , besplatnu komunikaciju , osigurava dobre radne uvjete i cijeni izvještavanje o ljudskim i organizacijskim problemima ;
d) Prijavljivanjem nedostataka struktura , sustava i komponenti kako bi se izbjeglo pogoršanje sigurnosti ;
e) Žurne potvrde i povratne veze za identifikaciju problema i prijedloga za poboljšanje ;
f) Načina kojim organizacija kontinuirano nastoji razviti i poboljšati sigurnost i sigurnosnu kulturu;
g) Odgovornosti organizacija i pojedinaca na svim razinama za sigurnost;
h) Mjera za poticanje stava za propitivanja i učenje te obeshrabrivanja samozadovoljstva na svim razinama u organizaciji s obzirom na sigurnost;
i) Zajedničkog razumijevanja ključnih aspekata sigurnosti i sigurnosne kulture unutar organizacije ;
j) Svijesti o rizicima i opasnostima vezanim za njihov rad i radne okoline razumijevanje mogućih posljedica ;
k) Sigurnosno vođenim konzervativnim odlučivanjem u svim aktivnostima.
(2) Željeni i očekivani stavovi i ponašanja , uključujući i od dobavljača , koji rezultiraju jačanjem sigurnosne kulture će biti podržani od strane sustava za upravljanje .
(3) Sustav za upravljanje mora osigurati sredstva za sustavno razvijanje , podršku i promicanje željenih i očekivanih stavova i ponašanja koja će dovesti do jake sigurnosne kulture . Adekvatnost i učinkovitost tih sredstava mora biti ocijenjena kao dio samoprocjene i revizija sustava upravljanja .
Članak 35.
Nositelj odobrenja mora osigurati da se dobavljači i ugovorne strane čije poslovanje može imati utjecaja na sigurnost nuklearnog postrojenja pridržavaju načela iz članka 35. ovog Pravilnika do odgovarajuće mjere .
Članak 36.
(1) Nositelj odobrenja će povremeno provoditi nezavisne procjene i samo- procjene sigurnosne kulture i vođenja za sigurnost .
(2) Rezultati takve procjene dostavljaju se , na otvoren i transparentan način , svim razinama u organizaciji i aktiviraju kako bi se osiguralo poboljšanje i promicanje organizacija učenja .
Članak 37.
(1) Nositelj odobrenja zadržava odgovornost za sigurnost kod ugovaranja bilo kakvih procesa, a kada prima bilo koji predmet, proizvod ili uslugu.
(2) Sustav za upravljanje mora sadržavati raspored za:
a) Izbor dobavljača predmeta , proizvoda i usluga na temelju učinkovitosti vlastitog sustava upravljanja i performansi ;
b) Kvalifikacije dobavljača predmeta , proizvoda i usluga ;
c) Specifikacije ugovornih uvjeta , uključujući zahtjeve vezane uz sigurnost ;
d) Osiguranje, gdje je to prikladno, odgovarajućih savjeta , informacija i osposobljavanje dobavljača i njihovih zaposlenika ;
e) Odgovarajuće mjere za komunikaciju i nadzor ;
f) Periodične procjene sustava za upravljanje i performanse dobavljača ;
g) Verifikaciju i evaluaciju da predmeti, proizvodi i usluge ispunjavaju uvjete .
(3) Nositelj odobrenja će obavijestiti dobavljača o sustavu ocjenjivanja i zahtjevima koje treba razmotriti njegov sustav upravljanja .
(4) Dobavljači proizvoda moraju biti izabrani na temelju utvrđenih kriterija i njihov učinak će se ocjenjivati .
Članak 38.
(1) Nositelj odobrenja mora priznati i napraviti aranžmane za prepoznavanje , razumijevanje i provedbu pravnih i regulatornih zahtjeva nametnute organizaciji za interakciju sa zainteresiranim stranama . Takvi zahtjevi moraju biti integrirani u sustav upravljanja na sustavan način kako bi se olakšala provedba, pregled i upravljanje promjenama .
(2) Za provedbu pravnih ili regulatornih zahtjeva ili dobrovoljne inicijative interakcije sa zainteresiranim stranama , viša uprava će poduzeti mjere kako bi se osiguralo da su povezani procesi definirani , razumljivi i da se provode . Takvi aranžmani će biti integrirani u sustav upravljanja .
(3) Nositelj odobrenja mora utvrditi odgovarajuća sredstva za informiranje i savjetovanje javnosti i drugi zainteresiranih strana o mogućim rizicima od zračenja povezanim s radom nuklearnog postrojenja ili pro vođenja aktivnosti .
(4) Nositelj odobrenja dužan je učiniti što je potrebno za slušanje zainteresiranim stranama , prikupiti njihove komentare i pitanja od značaja za sigurnost i poduzeti odgovarajuće mjere .
(5) Očekivanja zainteresiranih strana razmotrit će se od strane Uprave u aktivnostima i interakcije u procesima sustava upravljanja , s ciljem povećanja zadovoljstva zainteresiranih strana , dok će u isto vrijeme osiguravati da sigurnost nije ugrožena .
Članak 39.
(1) Mjerenje , procjenu , vrednovanje i unapređenje sustava upravljanja provodi se u cilju stalnog poboljšanja razine sigurnosti .
(2) Pregled sustava upravljanja provodi se u planiranim razmacima kako bi se osigurala učinkovitost sustava upravljanja .
(3) Učinkovitost sustava za upravljanje će se pratiti i mjeriti kako bi se potvrdila sposobnost sustava za postizanje željenih rezultata i utvrditi mogućnosti za poboljšanje.
(4) Svi procesima provodi se periodično ocjenjivanje učinkovitosti. Obavljati će se odgovarajuća i dostatna procjene rizika sigurnosti koji proizlaze iz pojedinih procesa i aktivnosti.
Članak 40.
(1) Uzroci neujednačenosti i drugih sigurnosnih pitanja koja iskrsnu odredit će se i ocijeniti njihove moguće posljedice . Pravodobno se određuje i provodi korektivne mjere za otklanjanje . Preventivne mjere kako bi se otklonili uzroci mogućih neujednačenosti utvrđuju se i pravovremeno poduzimaju .
(2) Stanje i djelotvornost svih korektivnih i preventivnih akcija će se pratiti i prijaviti upravi na odgovarajućoj razini u organizaciji .
Članak 41.
(1) Mogućnosti za poboljšanje sigurnosti i sustava upravljanja moraju biti identificirane a aktivnosti za poboljšanje sigurnosti procesa odabrane , planirane i zabilježene .
(2) Poboljšanje planova uključuje planove za pružanje adekvatnih resursa . Pratiti će se akcije za poboljšanje do njihovog završetka i provjeriti učinkovitost poboljšanja .
Članak 42.
(1) Nositelj odobrenja mora provoditi samoprocjenu da ocijeni uspješnost rada za koji su odgovorni i poboljšanje sigurnosne kulture .
(2) Samoprocjenu obavljaju pojedinci na svim razinama u organizaciji kako bi se spriječilo , identificiralo i ispravilo nedostatke koji koče postizanje ciljeva organizacije , kao i unaprijedilo sustav upravljanja i poboljšala kultura sigurnosti i učinkovitost procesa i aktivnosti . Također će se koristiti za identifikaciju prednosti i učiti na tome u svrhu poboljšanja .
Članak 43.
(1) Nezavisne procjene provode se redovito u ime nositelja odobrenja :
a) Da bi se procijenila učinkovitost procesa u zadovoljavanju i ispunjavanju ciljeva, strategije i planova;
b) Da bi se utvrdila adekvatnost radne uspješnosti i vođenje;
c) Za procjenu sigurnosne kulture organizacije ;
d) Za praćenje kvalitete proizvoda ;
e) Da se identificiraju mogućnosti za poboljšanje .
(2) Osnovat će se organizacijska jedinica s odgovornošću za obavljanje samostalne procjene . Ova jedinica će imati dovoljno ovlasti da ispuni svoje zadaće .
(3) Pojedinci koji provode neovisne procjene neće ocjenjivati svoj vlastiti rad .
(4) Nositelj odobrenja će ocijeniti rezultate procjene i poduzeti sve potrebne mjere , te će odluke i razloge za djelovanje pohraniti i komunicirati unutar organizacije .
Komentari